5.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 125/475 Ceturtdiena, 2022. gada 15. septembris
BY.
tā kā pirms jaunā likuma pieņemšanas netika rīkota nekāda sabiedriskā apspriešana un netika veikta tieša apspriešanās ar NVO, kas ir pretrunā Venēcijas komisijas 2017. gada 20. jūnija atzinumā paustajam ieteikumam, ka sabiedriskajā apspriešanā pēc iespējas būtu jāiesaista visas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuru statuss, finansējums vai darbības joma tiktu ietekmēta tiesību akta spēkā stāšanās rezultātā; tā kā saskaņā ar jauno likumu šīm organizācijām tagad var piemērot regulāras finanšu pārbaudes, ko veic Valsts kontrole; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir nobažījušās par to, ka Valsts kontroles birojs, kura galvenais uzdevums ir uzraudzīt publisko līdzekļu izmantošanu, nevis privātus ziedojumus, tiks izmantots, lai uz tās vairāk ietekmēt; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir brīdinājušas, ka ar jauno NVO likumu valsts iejauksies to organizāciju apvienošanās autonomijā, kas izveidotas, pamatojoties uz biedrošanās tiesībām un to pilsoņu privātumu, kuri aizstāv sabiedrības intereses, un ka likums kaitē vārda brīvībai un demokrātiskai sabiedrībai kopumā; tā kā Valsts kontrole 2022. gada 17. maijā sāka pārbaudīt desmitiem NVO, pieprasot atklāt to grāmatvedības un naudas pārvaldības politiku;
BZ.
tā kā 2021. gada 23. jūlijā tika paziņots, ka Eiropas Ekonomikas zonas devējvalstis un Norvēģijas dotāciju sniedzējas — Islande, Lihtenšteina un Norvēģija — nav panākušas vienošanos par fonda pārvaldītāja iecelšanu, lai pārvaldītu Ungārijas pilsoniskās sabiedrības finansējumu; tā kā rezultātā pašreizējā finansēšanas periodā netiks īstenotas programmas, anulējot Ungārijai paredzēto finansējumu EUR 214,6 miljonu apmērā;
CA.
tā kā Venēcijas komisija un EDSO ODIHR savā 2018. gada 17. decembra kopīgajā atzinumā par 2018. gada 20. jūlija Akta XLI, ar ko groza konkrētus nodokļu likumus un citus saistītos tiesību aktus, 253. iedaļu un par īpašo imigrācijas nodokli norādīja, ka 25 % nodoklis finansiālam atbalstam Ungārijā veiktām imigrācijas atbalsta darbībām vai finansiāls atbalsts tādas organizācijas darbībām, kuras atrodas Ungārijā un kura veic imigrācijas atbalsta darbības, neatbilst likumības prasībai un rada nepamatotu iejaukšanos skarto NVO tiesībās uz vārda un biedrošanās brīvību;
CB.
tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2019. gada 21. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 4.–8. februārī uzsvēra, ka ar likumdošanas pasākumiem pilsoniskās sabiedrības darbības, kas būtu jāuzskata par pilnībā leģitīmām demokrātiskā sabiedrībā, tiek stigmatizētas un ir krimināli sodāmas, un ka tām ir pastāvīga atturoša ietekme uz NVO, vienlaikus norādot, ka dažas tiesību normas ir ārkārtīgi neskaidras, patvaļīgas un netiek īstenotas praksē;
CC. tā kā ANO īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos savā 2020. gada 11. maija ziņojumā pēc vizītes Ungārijā 2019. gada 10.–17. jūlijā novēroja, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas Ungārijā strādā migrantu tiesību jomā, ir saskārušās ar daudziem šķēršļiem, veicot savu likumīgo un svarīgo darbu tiesību aktu grozījumu, finansiālo ierobežojumu un citu attiecīgo iestāžu veikto operatīvo un praktisko pasākumu dēļ; tā kā ANO īpašais referents arī norādīja, ka vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir tikušas pakļautas nomelnošanas kampaņām, kam dažos gadījumos sekoja administratīva izmeklēšana vai kriminālizmeklēšana;
Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, tostarp LGBTIK tiesības
CD.
tā kā 2022. gada 13. jūlijā Komisija 2022. gada ziņojuma par tiesiskumu sadaļā par Ungāriju norādīja, ka Ungārijas pamattiesību komisārs ir ieguvis vairāk kompetenču, bet viņa akreditācija tika pazemināta pēc paustajām bažām attiecībā uz viņa neatkarību; tā kā Akreditācijas apakškomitejas virtuālās sesijas, kas notika 2022. gada 14.–25. martā, ziņojumā un ieteikumos Valsts cilvēktiesību iestāžu globālā alianse ieteica pazemināt pamattiesību komisāra statusu līdz B statusam, jo apakškomiteja nebija saņēmusi rakstiskus pierādījumus, kas nepieciešami, lai pierādītu, ka komisārs efektīvi īsteno savas pilnvaras attiecībā uz neaizsargātām grupām, piemēram, etniskajām minoritātēm, LGBTIK, cilvēktiesību aizstāvjiem, bēgļiem un migrantiem, vai saistībā ar svarīgiem cilvēktiesību jautājumiem, piemēram, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, pilsonisko telpu un tiesu iestāžu neatkarību; tā kā apakškomiteja uzskatīja, ka komisārs rīkojas tādā veidā, kas nopietni apdraud atbilstību Parīzes principiem par valsts cilvēktiesību iestāžu standartu kritērijiem; tā kā apakškomiteja arī norādīja uz jautājumiem saistībā ar atlases un iecelšanas procesu, darba attiecībām un sadarbību ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem;