LV
C 125/458
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
5.4.2023.
Trešdiena, 2022. gada 14. septembris
3.
Apmācības programmu vai mācību centru akreditē dalībvalstis vai to izraudzītās administratīvās struktūras.
Akreditācijas struktūra nodrošina, lai mācību centrā piedāvātās apmācības, profesionālās pilnveidošanās un pārkvalificēšanās programmas būtu iekļaujošas, lai tās būtu iespējams apgūt nepārtraukti un lai tās būtu pieejamas visā reģionā vai valstī.
Lai nodrošinātu praktisko apmācību, mācību centra rīcībā ir pienācīgs tehniskais nodrošinājums, arī laboratorijas aprīkojums vai attiecīgas iekārtas.
Papildus pamata apmācībai mācību centrs piedāvā arī īsus, tematiskus kursus zināšanu atsvaidzināšanai (tostarp kursus jaunāko tehnoloģiju apguvei), tādējādi nodrošinot mūžizglītību iekārtu uzstādīšanas jomā Līdz ar pamata apmācību mācību centrs piedāvā īsākus iemaņu atsvaidzināšanas un profesionālās pilnveidošanās kursus, kas tiek rīkoti pa apmācības moduļiem un dod uzstādītājiem un projektētājiem iespēju gūt jaunas zināšanas, kā arī paplašināt un dažādot savas prasmes vairākās tehnoloģijās un to kombinācijās.
Mācību centrs nodrošina, ka apmācība ir pielāgota jaunām atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām ēku sektorā, kā arī rūpniecības un lauksaimniecības nozarē.
Mācību centri atzīst attiecīgi iegūtās prasmes.
Apmācības programmas un moduļi ir izstrādāti tā, lai būtu iespējama mūžizglītība par atjaunojamo energoresursu iekārtām, un attiecīgās programmas un moduļi ir saderīgi ar profesionālo apmācību pirmreizējiem darba meklētājiem un pieaugušajiem, kuri vēlas pārkvalificēties vai atrast jaunu darbu.
Apmācības programmas ir izstrādātas tā, lai būtu vieglāk iegūt kvalifikāciju dažādu tehnoloģiju un risinājumu jomā un lai izvairītos no šauras specializācijas, kas attiecas tikai uz konkrētu zīmolu vai tehnoloģiju.
Apmācību var nodrošināt aprīkojuma vai sistēmas ražotājs, institūti vai asociācijas.”; da) pielikuma 5. punktu aizstāj ar šādu: “5.
Mācību kurss noslēdzas ar pārbaudījumu, pēc kura tiek saņemts sertifikāts vai iegūta kvalifikācija.
Pārbaudījuma procesā praksē izvērtē to, vai sekmīgi ir uzstādīti biomasas katli vai krāsnis, siltumsūkņi, sekli ieraktas ģeotermiskās sistēmas, saules siltumenerģijas iekārtas vai uzkrāšanas un pieprasījumreak­ cijas tehnoloģijas, arī uzlādes stacijas.”; e)
pielikuma 6. punkta c) apakšpunktā pievieno šādu iv) un v) punktu; “iv) izpratne par priekšizpēti un konstrukcijas izpēti; v) ģeotermālo siltumsūkņu gadījumā — izpratne par urbšanu;”;
5)
direktīvas V pielikuma C daļu groza šādi: a) daļas 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: “5.
Izejvielu ieguves vai audzēšanas emisijas, eec, ietver emisijas, kas rodas pašā ieguves vai audzēšanas procesā; emisijas, kuras rodas izejvielu ievākšanas, žāvēšanas un uzglabāšanas procesā; emisijas no atkritumiem un noplūdēm; un emisijas, ko rada ieguves vai audzēšanas procesā izmantoto ķimikāliju vai produktu ražošana.
Nav ietverts izejvielu audzēšanas procesā uztvertais CO2.
Aprēķiniem izmanto D daļā noteiktās dezagregētās standartvērtības, kuras attiecas uz augsnes N2O emisijām, ja šādas standartvērtības ir pieejamas.
Faktisko vērtību vietā drīkst aprēķināt vidējās vērtības, kuru pamatā ir vietējā lauksaimniecības prakse, izmantojot datus par lauku saimniecību grupu. 6.
Šīs pielikuma daļas 1. punkta a) apakšpunktā minēto aprēķinu vajadzībām siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu, kas aiztaupīts, jo labāk īstenota lauksaimniecības pārvaldība, esca — piemēram, pāreja uz mazāku augsnes apstrādi vai atteikšanās no šādas apstrādes, uzlabota augseka, virsaugu izmantošana, arī kultūraugu pēcpļaujas atlieku apsaimniekošana, un organisko augsnes ielabotāju (piemēram, komposta, kūtsmēslu fermentācijas digestāta) izmantošana —, ņem vērā tikai tad, ja nav riska, ka tas negatīvi ietekmēs bioloģisko