5.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 125/303 Trešdiena, 2022. gada 14. septembris
(33)
Lai noteiktu renovācijas normu, dalībvalstīm ir vajadzīgs pārskats par ēkām, kas nesasniedz GNEĒ līmeni.
Tāpēc dalībvalstīm būtu jāpublicē un jāuztur publisko ēku, tostarp sociālo mājokļu, saraksts, kas būtu kopējas energosnieguma sertifikātu datubāzes daļa.
Minētajam sarakstam būtu jāveicina tas, ka renovācijas risinājumus var ierosināt arī privātie aktori, piemēram, energopakalpojumu uzņēmumi (ESCO), un tos varētu apkopot Savienības Ēku fonda observatorija.
(34)
2020. gadā vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju dzīvoja urbānā teritorijā.
Paredzams, ka 2050. gadā šis skaitlis sasniegs 68 % (28).
Turklāt līdz 2050. gadam vēl ir jāuzbūvē puse no urbānās infrastruktūras (29).
Pilsētas un metropoļu teritorijas ir saimnieciskās darbības, zināšanu radīšanas, inovācijas un jaunu tehnoloģiju centri.
Pilsētas ietekmē tajās dzīvojošo vai strādājošo iedzīvotāju dzīves kvalitāti.
Dalībvalstīm būtu jāatbalsta pašvaldības gan tehniski, gan finansiāli.
Vairākas pašvaldības un citas publiskās struktūras dalībvalstīs jau ir ieviesušas integrētas pieejas enerģijas taupīšanai, enerģijas piegādei un ilgtspējīgai mobilitātei, piemēram, īstenojot ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānus vai ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus, piemēram tos, kas izstrādāti saskaņā ar Pilsētas mēru pakta iniciatīvu, un integrētas pilsētplānošanas pieejas, kas ir plašākas par atsevišķiem pasākumiem saistībā ar ēkām un transporta veidiem.
Ir vajadzīgi papildu centieni, lai uzlabotu pilsētu mobilitātes energoefektivitāti gan attiecībā uz pasažieru, gan kravu pārvadājumiem, jo tie veido aptuveni 40 % no visa autotransporta enerģijas patēriņa.
Regulai ... [pārskatītā TEN-T regula – COD 2021/420] būtu jāsniedz būtisks ieguldījums pilsētas transporta energoefektivitātes uzlabošanā, izmantojot saskaņotu, integrētu un multimodālu pieeju, kurā paredzēta prasība pieņemt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu, kā noteikts minētajā regulā.
Turklāt, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, dalībvalstīm būtu stingri jāmudina pēc iespējas vairāk vietējo pašvaldību pieņemt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus, lai veicinātu enerģijas patēriņa samazināšanu un, ja iespējams, izvairītos no nevajadzīga transporta saskaņā ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”.
(35)
Attiecībā uz noteiktu ražojumu un pakalpojumu iegādi, kā arī ēku iegādi un nomu, līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, kas slēdz publiskus būvdarbu, piegādes vai pakalpojumu līgumus, būtu jākalpo par piemēru un jāpieņem energoefektīvi pirkumu lēmumi, un jāpiemēro princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, arī attiecībā uz tiem publiskajiem līgumiem un koncesijām, kam IV pielikumā nav noteiktas īpašas prasības.
Tas būtu jāpiemēro administratīvās pārvaldes iestādēm, kuru kompetence attiecas uz visu dalībvalsts teritoriju.
Ja konkrētā dalībvalstī un konkrētajā kompetences jomā nav vienas attiecīgas administratīvās pārvaldes iestādes, kuras kompetence aptvertu visu teritoriju, šis pienākums būtu jāpiemēro tām administratīvās pārvaldes iestādēm, kuru kompetence kopā aptver visu teritoriju.
Tomēr tam nevajadzētu ietekmēt Savienības publiskā iepirkuma direktīvu noteikumus.
Dalībvalstīm būtu jālikvidē šķēršļi kopīgam iepirkumam dalībvalstī vai pāri robežām, ja tas var samazināt izmaksas un palielināt iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības, paverot uzņēmējdarbības iespējas piegādātājiem un energopakalpojumu sniedzējiem.
(36)
Visiem publiskajiem subjektiem, kuri ar iepirkuma palīdzību investē publiskos līdzekļus, līgumu un koncesiju piešķiršanā būtu jārāda piemērs, izvēloties ražojumus, pakalpojumus, būvdarbus un ēkas ar visaugstākajiem energoefektivitātes rādītājiem, arī tajos iepirkumos, kam nav piemērojamas īpašas prasības saskaņā ar Direktīvu 2009/30/EK.
Šajā kontekstā visās publiskā iepirkuma līgumu un koncesiju piešķiršanas procedūrās, kuru vērtība pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES 6. un 7. pantā (30), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 1. punktā (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 3. un 4. pantā noteiktās robežvērtības, ir jāņem vērā ražojumu, ēku un pakalpojumu energoefektivitātes rādītāji, kas noteikti Savienības vai valstu tiesību aktos, un iepirkuma procedūrās par prioritāti jāuzskata princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”.
(28) (29) (30)
https://www.unfpa.org/world-population-trends https://www.un.org/en/ecosoc/integration/pdf/fact_sheet.pdf Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).
(31)