5.4.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 125/299 Trešdiena, 2022. gada 14. septembris
(15)
Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” vienmēr būtu jāpiemēro proporcionāli, un šīs direktīvas prasībām nevajadzētu novest pie dalībvalstu pienākumu pārklāšanās vai pretrunīguma, ja principa piemērošanu tieši nodrošina citi tiesību akti.
Tas varētu attiekties uz kopīgu interešu projektiem, kas iekļauti Savienības sarakstā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2022/869 (15) 3. pantu, ar ko ievieš prasības principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” ņemt vērā šo projektu izstrādē un novērtēšanā.
(16)
Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Eiropas zaļā kursa pamatu pamats.
Tiesību aktu paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kuras mērķis ir sekmēt taisnīgu enerģētikas pārkārtošanu, ir nostiprināts svarīgs jēdziens “enerģētiskā nabadzība”.
Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1999 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/944 (16) Komisija sniedza indikatīvus norādījumus par piemērotiem enerģētiskās nabadzības mērīšanas rādītājiem un jēdziena “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits” definēšanu (17).
Direktīva (ES) 2019/944 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (18) prasa, lai dalībvalstis veiktu piemērotus enerģētiskās nabadzības novēršanas pasākumus, ja tāda ir konstatēta, tai skaitā pasākumus, ar ko nabadzību risina plašākā kontekstā.
Tas ir īpaši būtiski enerģijas cenu un inflācijas spiediena pieaugšanas kontekstā, jo būtu jāīsteno gan īstermiņa, gan ilgtermiņa pasākumi, lai risinātu sistēmiskas problēmas, kuras skar Savienības energosistēmu.
(17)
Labums no principa “energoefektivitāte pirmajā vietā” piemērošanas būtu jāgūst mājsaimniecībām ar zemiem un vidējiem ienākumiem, mazaizsargātajiem lietotājiem, arī galaizmantotājiem, enerģētiskās nabadzības skartajiem cilvēkiem vai enerģētiskās nabadzības riskam pakļautajiem cilvēkiem un sociālajos mājokļos dzīvojošajiem cilvēkiem, kā arī MVU un mikrouzņēmumiem.
Energoefektivitātes pasākumi prioritāri būtu jāīsteno, lai uzlabotu šo indivīdu un mājsaimniecību situāciju un mazinātu enerģētisko nabadzību, un tiem nevajadzētu veicināt mājokļu, mobilitātes vai enerģijas izmaksu neproporcionālu pieaugumu.
Holistiska pieeja rīcībpolitiku veidošanā un rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā prasa, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka šīs personas un mājsaimniecības nelabvēlīgi neietekmē citas rīcībpolitikas un pasākumi.
(18)
Šī direktīva ir daļa no plašāka energoefektivitātes rīcībpolitikas satvara, kas pievēršas energoefektivitātes potenciālam konkrētās rīcībpolitikas jomās, aptverot ēkas (Direktīva 2010/31/ES) (19), ražojumus (Direktīva 2009/125/EK, Regula (ES) 2017/1369 un Regula (ES) 2020/740) (20) un pārvaldības mehānismu (Regula (ES) 2018/1999).
Šīm rīcībpolitikām ir ļoti liela nozīme enerģijas ietaupījumu panākšanā, kad tiek nomainīti ražojumi vai būvētas vai renovētas ēkas (21).
(19)
Lai sasniegtu vērienīgu energoefektivitātes mērķrādītāju, ir jānovērš šķēršļi nolūkā atvieglot investēšanu energoefektivitātes pasākumos.
Programmas LIFE apakšprogrammā “Pāreja uz tīru enerģiju” tiks atvēlēti līdzekļi, kuri tiks izmantoti, lai izstrādātu Eiropas paraugpraksi energoefektivitātes rīcībpolitikas īstenošanā, kas palīdzēs novērst biheiviorālos, tirgus un regulatīvos šķēršļus energoefektivitātei.
(15)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (OV L 152, 3.6.2022., 45. lpp.).
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).
Komisijas Ieteikums par enerģētisko nabadzību, C(2020)9600.
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/740 (2020. gada 25. maijs) par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem parametriem.
Turklāt nozīmīgu devumu 2030. gada enerģijas ietaupījumu mērķrādītāja sasniegšanā dos ražojumu pārskatīšana ekodizaina darba plāna 2020.–2024. gadam satvarā un rīcības plāna “Renovācijas vilnis” īstenošana, kā arī ĒEED pārskatīšana.
(16) (17) (18) (19) (20)
(21)