2023 4 5
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 125/475 2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis
BY.
kadangi, priešingai Venecijos komisijos 2017 m. birželio 20 d. nuomonėje pateiktai rekomendacijai, kad viešose konsultacijose kuo platesniu mastu turėtų dalyvauti visos pilietinės visuomenės organizacijos, kurių statusui, finansavimui ar veiklos sritims turės įtakos teisės akto įsigaliojimas, prieš priimant naująjį įstatymą nebuvo surengtos jokios viešos konsultacijos ir nebuvo tiesiogiai konsultuojamasi su NVO; kadangi pagal naująjį įstatymą Valstybės audito tarnyba dabar gali reguliariai atlikti finansinius šių organizacijų patikrinimus; kadangi pilietinės visuomenės organizacijoms susirūpinimą kelia tai, kad Valstybės audito tarnyba, kurios pagrindinė funkcija – kontroliuoti, kaip naudojamos ne privačios aukos, o viešosios lėšos, bus pasitelkiama siekiant joms daryti didesnį spaudimą; kadangi pilietinės visuomenės organizacijos yra įspėjusios, kad naujasis NVO įstatymas leis valstybei varžyti organizacijų asociacijų, įsteigtų remiantis teise jungtis į asociacijas, savarankiškumą, bei piliečių, ginančių viešąjį interesą, privatumą ir kad įstatymas kenkia naudojimuisi žodžio laisve ir visai demokratinei visuomenei; kadangi 2022 m. gegužės 17 d.
Valstybės audito tarnyba pradėjo tikrinti dešimtis NVO ir reikalauti nurodyti savo apskaitos ir pinigų valdymo politiką;
BZ.
kadangi 2021 m. liepos 23 d. buvo paskelbta, kad Europos ekonominės erdvės ir Norvegijos dotacijų paramą teikiančios valstybės – Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija – nepasiekė susitarimo dėl fondo operatoriaus skyrimo pilietinės visuomenės srities finansavimui Vengrijoje administruoti; kadangi dėl to dabartiniu finansavimo laikotarpiu nebus įgyvendinama nė viena programa ir Vengrijai numatyta 214,6 mln.
EUR finansavimo suma bus anuliuota;
CA.
kadangi savo 2018 m. gruodžio 17 d. bendroje nuomonėje dėl 2018 m. liepos 20 d. įstatymo Nr. XLI dėl tam tikrų mokesčių įstatymų bei kitų susijusių įstatymų pakeitimo ir dėl imigracijos mokesčio 253 straipsnio Venecijos komisija ir ESBO ODIHR nurodė, kad 25 proc. dydžio mokestis nuo finansinės paramos Vengrijoje vykdomai imigracijos paramos veiklai arba nuo finansinės paramos organizacijos, kurios buveinė yra Vengrijoje ir kuri vykdo imigracijos paramos veiklą, veiklai neatitinka teisėtumo reikalavimo ir reiškia nepagrįstą kišimąsi į susijusių NVO teisę į saviraiškos laisvę bei laisvę jungtis į asociacijas;
CB.
kadangi po 2019 m. vasario 4–8 d.
Vengrijoje vykusio vizito Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė savo 2019 m. gegužės 21 d. ataskaitoje pabrėžė, kad teisėkūros priemonėmis buvo stigmatizuojama ir kriminalizuojama pilietinės visuomenės veikla, kuri demokratinėje visuomenėje turėtų būti laikoma visiškai teisėta, jomis nuolat daromas atgrasomasis poveikis NVO, o kai kurios teisinės nuostatos yra itin neaiškios, savavališkos ir praktiškai neįgyvendinamos;
CC. kadangi savo 2020 m. gegužės 11 d. vizito į Vengriją (2019 m. liepos 10–17 d.) ataskaitoje Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas migrantų žmogaus teisių klausimais pažymėjo, kad Vengrijoje migrantų teisių srityje veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos, vykdydamos teisėtą ir reikšmingą darbą dėl teisės aktų pakeitimų, finansinių apribojimų ir kitų veiklos bei praktinių priemonių, kurių ėmėsi atitinkamos valdžios institucijos, patyrė daug kliūčių; kadangi Jungtinių Tautų specialusis pranešėjas taip pat pažymėjo, kad kai kurios pilietinės visuomenės organizacijos patyrė šmeižto kampanijas, o kai kuriais atvejais dėl jų vėliau buvo pradėtas administracinio nusižengimo arba nusikalstamos veikos tyrimas;
Teisė į vienodą požiūrį, įskaitant LGBTIQ asmenų teises
CD.
kadangi 2022 m. liepos 13 d.
Komisija 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Vengrijai skirtame šalies skyriuje nurodė, kad Vengrijos pagrindinių teisių komisarui suteikta daugiau įgaliojimų, tačiau jo pripažinimas sumažėjo, nes kilo abejonių dėl jo nepriklausomumo; kadangi Pasaulinio nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanso Akreditavimo pakomitetis 2022 m. kovo 14–25 d. surengtos virtualiosios sesijos ataskaitoje ir rekomendacijose rekomendavo Pagrindinių teisių komisaro biuro reitingą sumažinti iki B, nes pakomitetis negavo reikiamų rašytinių įrodymų, kuriais patvirtinama, kad komisaras veiksmingai vykdo įgaliojimus, susijusius su tokiomis pažeidžiamomis grupėmis kaip etninės mažumos, LGBTIQ asmenys, žmogaus teisių gynėjai, pabėgėliai ir migrantai, arba įgaliojimus, susijusius su tokiais svarbiais žmogaus teisių klausimais, kaip žiniasklaidos pliuralizmas, pilietinė erdvė ir teisminių institucijų nepriklausomumas; kadangi pakomitetis laikosi nuomonės, jog komisaras savo veikla šiurkščiai pažeidžia Paryžiaus principus, kiek tai susiję su nacionalinių žmogaus teisių institucijų standartų kriterijais; kadangi pakomitetis taip pat atkreipė dėmesį į atrankos ir skyrimo proceso, taip pat darbinių santykių ir bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis bei žmogaus teisių gynėjais problemas;