2023 4 5
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 125/405 2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis
(8a)
sąlygos, kurios laikomos būtinomis siekiant išnaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą Europos jūrose ir vandenynuose, įskaitant aplink salas ir atokiausius regionus, yra skirtingos.
Todėl Europos Sąjunga įsipareigoja parengti šioms ypatingos svarbos teritorijoms skirtas alternatyvias technologijas, kurios nedarytų neigiamo poveikio jūrų aplinkai;
(8b)
siekiant išnaudoti visų Europos jūrų ir vandenynų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialą, reikia atsižvelgti į geografinę įvairovę bei alternatyvų jūrų aplinkos panaudojimą, o tam reikia daug platesnio technologinių sprendimų spektro.
Tokie sprendimai apima plaukiojančias jūros vėjo ir saulės jėgaines, bangų, srovių ir potvynių energiją, šilumos ar druskingumo gradientų diferencialą, vėsinimą jūrų vandeniu, šildymą ir geoterminę energiją bei jūrų biomasę (dumblius);
(8c)
vystant atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus kaimo vietovėse ir apskritai žemės ūkio paskirties žemėje turi būti vadovaujamasi proporcingumo, papildomumo ir kompensavimo principais.
Valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų įgyvendinimą, siekiant išvengti žemės ūkio paskirties žemės praradimo, ir skatinti plėtoti bei taikyti atitinkamas technologijas, kurios leistų suderinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą ir žemės ūkio bei gyvulininkystės gamybą;
(9)
atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių rinka sparčiai plečiasi ir suteikia papildomų galimybių, neskaitant valstybių narių paramos schemų arba tiesioginio pardavimo didmeninėje elektros energijos rinkoje, patekti į atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos gamybos rinką.
Kartu šios sutartys suteikia gamintojui tam tikrų pajamų saugumą, o naudotojui gali būti naudinga stabili elektros energijos kaina.
Atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių rinka vis dar apima nedidelį valstybių narių ir didelių įmonių skaičių, o didelėse Sąjungos rinkos dalyse išlieka didelių administracinių, techninių ir finansinių kliūčių.
Be atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių, Komisija turi įvertinti kliūtis, trukdančias įgyvendinti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos šilumos ir vėsumos pirkimo sutartis, kurios atliks vis svarbesnį vaidmenį siekiant ES klimato ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslų.
Todėl esamos 15 straipsnyje numatytos priemonės, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutarčių naudojimas, turėtų būti toliau stiprinamos, tiriant kredito garantijų naudojimo siekiant sumažinti šių sutarčių finansinę riziką galimybes, atsižvelgiant į tai, kad šios garantijos, jei jos yra viešos, neturėtų išstumti privačiojo sektoriaus finansavimo;
(10)
didelė kliūtis diegiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumus – pernelyg sudėtingos ir ilgos administracinės procedūros.
Reikia toliau racionalizuoti administracines ir leidimų išdavimo procedūras, kad būtų sumažinta tiek atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų, tiek susijusių tinklų infrastruktūros projektų administracinė našta.
Per vienus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo Komisija turėtų peržiūrėti leidimų išdavimo gaires, siekdama sutrumpinti ir supaprastinti naujų atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų, įrenginių modernizavimo ir atnaujinimo procesus.
Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai turėtų būti parengti atsižvelgiant į šias gaires;
(10a) vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai subjektai, kai kalbama apie tai, kad Europa turi greičiau
įgyvendinti savo uždavinius energetikos ir klimato srityse.
Energijos gamyba vietos lygmeniu yra labai svarbi skatinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, mažinant priklausomybę nuo išorės energijos šaltinių ir energijos nepritekliaus rodiklius;
(11)
didelį neišnaudotą potencialą veiksmingai prisidėti prie išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo Sąjungoje turi pastatų sektorius.
Siekiant įgyvendinti Europos klimato teisės akte nustatytus užmojus pasiekti Sąjungos išsikeltą neutralaus poveikio klimatui tikslą, reikės šiame sektoriuje sumažinti šildymo ir vėsinimo priklausomybę nuo iškastinio kuro, padidinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą, visų pirma vietos kontekste.
Tačiau per pastarąjį dešimtmetį atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo šildymui ir vėsinimui pažanga buvo lėta ir daugiausia priklausė nuo didesnio biomasės naudojimo.
Nenustačius orientacinių tikslų padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir naudojimą pastatų sektoriuje, nebus galima sekti pažangos ir nustatyti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo kliūtis.
Valstybės narės turėtų turėti galimybę atliekinę šilumą ir vėsumą įtraukti į orientacinį atsinaujinančiųjų išteklių energijos pastatuose tikslą neviršijant 20 % ribos, o viršutinė riba yra 54 %.
Be to, nustačius tikslus bus duotas ilgalaikis signalas investuotojams, įskaitant laikotarpį iškart po 2030 m.
Taip bus papildyti įpareigojimai, susiję su energijos vartojimo efektyvumu ir pastatų energiniu naudingumu, ir bus laikomasi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“.
Todėl turėtų