C 125/402
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 5
2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis (3h)
pabrėžia, kad dėl savo mažo dydžio ir izoliuotų energetikos sistemų tolimiausieji salų regionai, kaip ir atokiausieji regionai, susiduria su dideliais sunkumais energijos tiekimo srityje, nes jų elektros energijos gamyba, transportas ir šildymas paprastai priklauso nuo iškastinio kuro importo;
(3i)
mano, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos, įskaitant potvynių energiją, naudojimui turėtų būti teikiama pirmenybė, ir mano, kad tai galėtų suteikti saloms esminių pranašumų, atsižvelgiant į vietos bendruomenių poreikius, įskaitant salų tradicinės architektūros ir vietos buveinių išsaugojimą.
Todėl ragina remti įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą, atsižvelgiant į jų geografinius ypatumus.
Palankiai vertina salų pradėtas įgyvendinti žaliojo vandenilio programas;
(4)
vis labiau pripažįstama, kad, siekiant užtikrinti sąžiningą prieigą prie biomasės žaliavų rinkos, reikalingą kuriant novatoriškus, didelės pridėtinės vertės biologinius sprendimus ir plėtojant tvarią žiedinę bioekonomiką, būtina suderinti bioenergetikos politiką su pakopiniu biomasės naudojimo principu (8).
Todėl kurdamos paramos bioenergetikai schemas valstybės narės turėtų atsižvelgti į esamą tvarų biomasės tiekimą energetikos ir ne energetikos reikmėms ir nacionalinių miškų anglies dioksido absorbentų ir ekosistemų išlaikymą, biologinės įvairovės apsaugą, taip pat į žiedinės ekonomikos ir pakopinio biomasės naudojimo principus bei atliekų hierarchiją, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (9).
Tačiau jos turėtų turėti galimybę teikti paramą energijos gamybai iš kelmų arba šaknų, jei tai atliekos ar liekanos, susidarančios vykdant darbus, kurių pagrindinis tikslas – gamtos išsaugojimas ir kraštovaizdžio tvarkymas, pavyzdžiui, iš pakelių.
Bet kuriuo atveju valstybės narės turėtų vengti skatinti naudoti kokybišką apvaliąją medieną energijai gaminti, išskyrus aiškiai apibrėžtas aplinkybes, pavyzdžiui, miškų gaisrų prevencijos ir utilizuojamos medienos ruošos atveju.
Vadovaujantis pakopiniu naudojimo principu, medienos biomasė turėtų būti naudojama atsižvelgiant į jos didžiausią ekonominę ir aplinkosauginę pridėtinę vertę tokia prioritetų tvarka: 1) medienos gaminiai, 2) ilgesnis jų naudojimo laikas, 3) pakartotinis naudojimas, 4) perdirbimas, 5) bioenergija ir 6) šalinimas.
Kai jokia kita medienos biomasės paskirtis nėra ekonomiškai perspektyvi ar aplinkai tinkama, energijos gamybą iš neatsinaujinančiųjų išteklių padeda sumažinti energijos regeneracija.
Todėl valstybių narių paramos bioenergetikai schemos turėtų būti nukreiptos į tokias pradines žaliavas, dėl kurių mažai konkuruojama su medžiagų sektoriais ir kurių tiekimas laikomas teigiamu tiek klimatui, tiek biologinei įvairovei, kad būtų išvengta neigiamų paskatų, susijusių su netvariais bioenergijos gamybos būdais, kaip nustatyta Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje „Medienos biomasės naudojimas energijos gamybai ES“ (10).
Kita vertus, nustatant tolesnes pakopinio naudojimo principo taikymo pasekmes, būtina pripažinti nacionalines ypatybes, kuriomis valstybės narės vadovaujasi rengdamos savo paramos schemas.
Pirmenybė turėtų būti teikiama atliekų prevencijai, pakartotiniam naudojimui ir atliekų perdirbimui.
Valstybės narės turėtų vengti kurti tokias paramos schemas, kurios prieštarautų atliekų apdorojimo tikslams ir dėl kurių būtų neveiksmingai naudojamos perdirbti tinkamos atliekos.
Be to, siekdamos užtikrinti veiksmingesnį bioenergijos naudojimą, nuo 2026 m. valstybės narės nebeturėtų remti vien elektros energiją gaminančių jėgainių, išskyrus atvejus, kai įrenginiai yra regionuose, kuriems suteiktas specifinis naudojimo statusas, susijęs su jų perėjimu nuo iškastinio kuro prie kitų šaltinių, jeigu juose naudojama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologija arba jeigu įrenginiai negali būti modifikuoti taip, kad būtų tinkami kogeneracijai, išimtiniais pagrįstais atvejais gavus Komisijos patvirtinimą;
(5)
sąnaudų atžvilgiu vis konkurencingiau ir sparčiai didėjančiu mastu gaminama atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija gali būti naudojama patenkinti vis didesnei energijos paklausos daliai, pavyzdžiui, šilumos siurbliai gali būti naudojami patalpoms šildyti arba žemos temperatūros pramoniniams procesams, elektrinės transporto priemonės – transporto reikmėms, o elektrinės krosnys – tam tikrose pramonės šakose.
Iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros
(8)
Pakopinio naudojimo principo tikslas – pasiekti biomasės išteklių naudojimo efektyvumą, pirmenybę teikiant biomasės medžiagų, o ne energijos naudojimui, kai tai įmanoma, taip padidinant sistemoje esantį biomasės kiekį.
Vadovaujantis pakopiniu naudojimo principu, medienos biomasė turėtų būti naudojama atsižvelgiant į jos didžiausią ekonominę ir aplinkosauginę pridėtinę vertę tokia prioritetų tvarka: 1) medienos gaminiai, 2) ilgesnis jų naudojimo laikas, 3) pakartotinis naudojimas, 4) perdirbimas, 5) bioenergija ir 6) šalinimas.
2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719
(9) (10)