C 125/400
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 5
2022 m. rugsėjo 14 d., trečiadienis (1g)
šia direktyva siekiama užtikrinti, kad įgyvendinant ES energetikos politiką būtų skatinamos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, kartu išsaugant kiekvienos valstybės narės energetinį suverenumą;
(1h)
Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva yra Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio dalis, ir jis taip pat turės daugialypį poveikį Sąjungai, be kita ko, konkurencingumui, darbo vietų kūrimui, namų ūkių perkamajai galiai, klimato tikslų įgyvendinimui ir anglies dioksido nutekėjimo mastui.
Todėl turėtų būti reguliariai atliekamas išsamus bendro reglamentų, sudarančių pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, makroekonominio poveikio vertinimas;
(2)
atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir siekiant iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui, nes energetikos sektoriuje išmetama daugiau kaip 75 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.
Atsinaujinančiųjų išteklių energija ne tik mažina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet ir padeda spręsti tokias su aplinka susijusias problemas, kaip biologinės įvairovės nykimas ar žemės, vandens ir oro tarša, jei dėl pačių atsinaujinančiųjų energijos išteklių šios problemos dar labiau nepadidėja.
Dėl mažų atsinaujinančiųjų išteklių energijos eksploatavimo sąnaudų ir mažesnio kainų šuolio poveikio, palyginti su iškastiniu kuru, atsinaujinančiųjų išteklių energija atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant energijos nepritekliaus problemą;
(2a)
vis daugiau šalių įsipareigojant iki šimtmečio vidurio pasiekti poveikio klimatui neutralumą, prognozuojama, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų paklausa tiek vidaus, tiek pasauliniu mastu didės ir suteiks didelių galimybių kurti darbo vietas, plėsti Europos atsinaujinančiųjų energijos išteklių pramoninę bazę ir toliau Europai pirmauti mokslinių tyrimų ir novatoriškų atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, kurios savo ruožtu didina Europos įmonių konkurencinį pranašumą ir ES energetinę nepriklausomybę nuo iškastinio kuro importo, plėtros srityje;
(2b)
2020 metais bendrojo galutinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo procentinė dalis ES sudarė 22 proc. (4), t. y.
2 procentiniais punktais viršijo bendrojo galutinės atsinaujinančiųjų išteklių energijos suvartojimo 2020 metų tikslą, nustatytą Direktyvoje 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją;
(2c)
atsinaujinančiųjų išteklių energija yra viena pagrindinių darnų vystymąsi įgalinančių priemonių, tiesiogiai ir netiesiogiai padedanti siekti daugelio darnaus vystymosi tikslų (DVT), įskaitant tikslus skurdo mažinimo, švietimo, vandens ir sanitarijos srityse.
Atsinaujinantieji energijos ištekliai taip pat teikia plataus masto socialinę ir ekonominę naudą, padeda kurti naujas darbo vietas ir skatinti vietos pramonę;
(2d)
tarptautiniu lygmeniu 2021 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26) Komisija kartu su pasauliniais partneriais įsipareigojo nutraukti tiesioginę paramą tarptautinei iškastinio kuro, kuriam netaikomos taršos mažinimo priemonės, energijos gamybai ir panaudoti šias lėšas atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimui;
(2e)
COP 26 konferencijoje Komisija kartu su pasaulio lyderiais padidino pasaulinių užmojų lygį siekiant išsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, taip pat paspartinti perėjimą prie nulinio išmetamųjų teršalų kiekio transporto;
(2f)
atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba dažnai vyksta vietos ir regionų lygmenimis ir priklauso nuo regionų MVĮ.
Todėl nustatydamos tikslus ir remdamos politikos priemones valstybės narės turėtų visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;
(2g)
kadangi maždaug 35 mln. europiečių patiria energijos nepriteklių (5), atsinaujinančiųjų išteklių energijos politika turi atlikti svarbų vaidmenį bet kurioje strategijoje, kuria siekiama spręsti energijos nepritekliaus ir vartotojų pažeidžiamumo problemas;
(4) (5)
https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1 2020 m. spalio 14 d.
Komisijos rekomendacija (ES) 2020/1563 dėl energijos nepritekliaus.