C 125/142
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 5
2022 m. rugsėjo 15 d., ketvirtadienis
6. pritaria Komisijos ketinimui prisidėti prie bendro vėsinimo poveikio sukuriant ES miestų žalinimo platformą; ragina Komisiją nustatyti plataus užmojo ir konkrečius privalomus tikslus dėl miestų biologinės įvairovės, gamtos procesais pagrįstų sprendimų, ekosisteminių metodų ir žaliosios infrastruktūros, kurie būtų naudingi tiek žmonėms, tiek laukinei gamtai, ir padėtų siekti bendrų biologinės įvairovės tikslų; pabrėžia, kad reikia įtraukti priemones, pvz., mažiausią nustatytą apželdintų stogų dalį naujuose pastatuose, remti ūkininkavimą miestuose, įskaitant derlių medžių auginimą, kai tinkama, užtikrinti, kad nebūtų naudojami cheminiai pesticidai, mažinti trąšų naudojimą ES miestų žaliosiose zonose ir didinti žaliųjų erdvių skaičių atsižvelgiant į gyventojų skaičių;
7. ragina valstybes nares teikti suskirstyti pagal prioritetus ir nustatyti trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes dėl ekstremalių meteorologinių reiškinių nualintų ekosistemų atkūrimo priemones; be to, ragina parengti ES atkūrimo po ekstremaliųjų situacijų planų gaires, kuriose būtų nustatytos prioritetinės sritys, kuriose po potvynių, miškų gaisrų, karščio bangų ar sausrų sukeltų nelaimių būtų vykdomi gaivinimo, atkūrimo ir atstatymo etapai, įskaitant rekomendacijas dėl atsparumo didinimo bei pragyvenimo šaltinių, ekonomikos ir nukentėjusios aplinkos atgaivinimo;
8. prašo Komisijos pateikti gaires, kuriomis suinteresuotieji subjektai galėtų pasinaudoti didindami žmonių ir ekosistemų atsparumą sausroms; pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir stebėsenos srityje taip pat reikia imtis koordinuotų veiksmų Europos lygmeniu tarp jau veikiančių subjektų, pavyzdžiui, Europos sausrų stebėjimo centro, EAA, programos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugos ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų; pabrėžia, kad finansavimo srityje tinkama finansinė parama turėtų būti nustatyta atsižvelgiant į BŽŪP, nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ir kitus regioninius fondus;
9. pripažįsta ypatingą Viduržemio jūros regiono šalių pažeidžiamumą ir tai, kad svarbu naudoti specialius mechanizmus ir išteklius, kad būtų galima kovoti su šių ekstremalių reiškinių rizika ir padariniais šiose teritorijose; pabrėžia, kad sausros ir kiti klimato krizės meteorologiniai reiškiniai daro ne tik poveikį aplinkai, bet ir socialinį, kultūrinį, ekonominį ir politinį poveikį, todėl kyla vis didesnis socialinės nelygybės didėjimo pavojus;
10. pabrėžia neigiamą gaivalinių nelaimių poveikį ES ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, trukdantį įgyvendinti Sąjungos sanglaudos politiką; šiuo atžvilgiu primena, kad iki 2030 m. į energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius bus investuota per 100 mlrd. EUR sanglaudos politikos lėšų; pripažįsta ypatingą SESV 174 straipsnyje išvardytų teritorijų, visų pirma salų ir kalnų regionų, ir SESV 349 straipsnyje išvardytų teritorijų pažeidžiamumą;
11. pakartoja, kad remia ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją; vis dėlto apgailestauja, kad prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje nenustatyti konkretūs, išmatuojami ir per nustatytą laiką įvykdytini tikslai, kad ES ir jos valstybės narės taptų atsparios klimato kaitai, ir primena Parlamento raginimą nustatyti privalomus ir kiekybiškai įvertinamus tikslus; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją pasiūlyti išsamią, plataus užmojo ir teisiškai privalomą Europos prisitaikymo prie klimato kaitos sistemą, įskaitant tinkamas teisėkūros priemones, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiausiems regionams;
12. ragina Komisiją skubiai parengti išsamų ES masto su klimatu susijusios rizikos vertinimą, ypatingą dėmesį skiriant sausrų ir miškų gaisrų rizikai, grėsmėms sveikatai, ekosistemų pažeidžiamumui ir poveikiui ypatingos svarbos infrastruktūros objektams ir esminėms tinklo jungtims, kad būtų galima vadovauti trumpalaikėms, vidutinės trukmės ir ilgalaikėms prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo didinimo pastangoms ir teikti joms pirmenybę; visų pirma ragina iki 2023 m. vasaros užbaigti pagrindinei infrastruktūrai skirtą ES atsparumo klimato kaitai testavimą nepalankiausiomis sąlygomis;
13. atkreipia dėmesį į tai, kaip klimato krizė didina esamą nelygybę; pabrėžia, kad mažas pajamas gaunantys namų ūkiai ir pažeidžiami asmenys ypač kenčia nuo klimato krizės ir jiems reikia ypatingos paramos, kad jie galėtų prisitaikyti prie kintančio klimato; palankiai vertina visų valstybių narių socialinę politiką, kurią vykdant darbuotojai apsaugomi nuo neigiamo klimato krizės poveikio darbo vietoje, ir ragina valstybes nares prisitaikymo prie klimato kaitos klausimą įtraukti į savo darbo ir socialinę politiką;