C 125/52
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.5.
2022. szeptember 13., kedd
17. kitart amellett, hogy növelni kell az olyan programok által kínált lehetőségeket, mint az Erasmus+, a Kreatív Európa és az Európai Szolidaritási Testület finanszírozását és megfelelően népszerűsíteni kell az általuk kínált lehetőségeket a mobilitási tapasztalatok bővítése érdekében, amelyek hozzájárulnak a fiatalabb generációk jövőbeli személyes és szakmai fejlődéséhez szükséges hasznos és elengedhetetlen szociális készségek fejlesztéséhez, és mindenki számára hozzáférhetőbbé kell tenni azokat; ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a szakképzést és tegyék ellenállóvá a programokat az esetleges jövőbeli mobilitási korlátozásokkal szemben, valamint javítsák a projektek eredményeinek szisztematikus megosztását azok láthatóságának, fejlesztésének és hosszú távú hatásának növelése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret következő felülvizsgálata során növelje ezen uniós programok finanszírozását;
18.
aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz gyermekekre és fiatalokra gyakorolt hatásai sok esetben korlátozottak lehetnek, és lehet, hogy nem hoznak olyan eredményeket vagy nem eredményeznek olyan strukturális reformokat, amelyek lehetővé tennék a gyermekek és a fiatalok számára a minőségi oktatáshoz való hozzáférést, vagy amelyek enyhítenék a kulturális helyszínek Covid19-cel kapcsolatos bezárásai és a kulturális alkotók hozzáférése tekintetében különösen a fiatal előadóművészekre gyakorolt negatív hatásokat, mivel tőlük tagadták meg annak lehetőségét, hogy a döntő fontosságú korai szakaszban megkezdjék és fejlesszék karrierjüket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő finanszírozást, valamint tisztességes szerződéses és munkakörülményeket a kulturális és kreatív ágazatokban – többek között a közösségi médiában – dolgozó fiatal szerzők, előadóművészek, művészek és minden más kulturális alkotó, munkavállaló és szakember számára, akiket a világjárvány hátrányosan érintett, fokozzák a feltörekvő művészek és kulturális szakemberek támogatására irányuló átfogó erőfeszítéseiket, mozdítsák elő az ifjúsági és szociális vállalkozásokat, és ezt a célt írják le külön az európai művészi jogállás fiatal művészekről szóló szakaszában; megismétli azt az ajánlását, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek 10 %-át fordítsák az oktatásra, 2 %-át pedig a kulturális és kreatív ágazatra; felszólítja a Bizottságot, hogy mélyrehatóan értékelje a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a tagállamok által az oktatással, a fiatalokkal, a kultúrával és a kreatív ágazatokkal kapcsolatban végrehajtott projekteket és reformokat, és megismétli, hogy az európai szemeszter értékelése keretében készített nemzeti jelentésekben nagyobb hangsúlyt kell fektetni ezekre a témákra;
19. felhívja a figyelmet a mobilitási tapasztalatok és a bevált gyakorlatok tanárok, oktatók, egyetemi tanárok, trénerek, ifjúságsegítő önkéntesek és szakemberek és ifjúsági szervezetek, kulturális alkotók és sportedzők közötti cseréjének fontosságára a fiatalok megszólításával kapcsolatos ismereteik bővítése, valamint a nemzetközi és többnyelvű dimenziók megerősítése szempontjából, különös tekintettel a 2025-ig megvalósítandó európai oktatási térségre;
20. felszólít az egészség holisztikus értelmezésére, amely magában foglalja az általános fizikai, mentális és társadalmi jóllétet, és átfogó megelőzési és gyógyítási stratégiákat igényel, beleértve a kulturális és sporttevékenységeket, valamint a kreatív és szociális készségek fejlesztésének előmozdítását;
21. hangsúlyozza az olyan célzott, generációk közötti szolgáltatások tervezésének és nyújtásának előmozdítását, amelyek kölcsönösen előnyös helyzetben ötvözik az idősek tapasztalatait a fiatalok bátorságával;
22. hangsúlyozza a kultúra alapvető fontosságát a gyermekek és a fiatalok egyéni identitásának fejlesztése, valamint oktatásuk – többek között társadalmunk megértése – és általános jóllétük szempontjából;
23. hangsúlyozza, hogy a felnőttkori pszichofizikai zavarok kockázatának csökkentése érdekében befogadó, kreatív, dinamikus és egészséges tanulási környezetet kell sürgősen létrehozni már korai életkortól kezdve; ezzel összefüggésben sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a művészi kifejezés valamennyi formájának – azaz a zenének, a színháznak, a mozinak, a dokumentumfilmnek, az animációnak, a vizuális művészetnek, a táncnak és az új kísérleti művészeti formáknak – az iskolai tantervekbe, valamint a tanórán kívüli művészeti és sporttevékenységekbe való beépítését és bővítését, ezáltal ösztönözve a véleménynyilvánítás szabadságát és a kreativitást, lehetővé téve a diákok számára az aktív részvételt és tehetségük felfedezését; hangsúlyozza, hogy a művészet az interdiszciplináris projektek ideális eleme lehet, és előmozdíthatja a kritikai gondolkodást, ezért azt nem szabad a művészeti órákra korlátozni;
24. sürgeti a tagállamokat és a hatóságokat, hogy fejlesszék a sportinfrastruktúrát, és átfogóan növeljék a testnevelés és az iskolán kívüli testmozgás mennyiségét az iskolákban, ide értve a fogyatékossággal élő gyermekeknek és fiataloknak szóló tevékenységeket is; hangsúlyozza, hogy a sport, csakúgy, mint a művészet, a kirekesztés kockázatának kitett gyermekek bevonásának erős eszköze lehet; emlékeztet, hogy az iskolai tantervekben szereplő művészetek és sportok határozottan segíthetnek az ifjúsággal és az oktatással kapcsolatos globális kihívások, például a tanulási nehézségek és a tanulási zavarok, valamint a megfélemlítés és a gyűlöletbeszéd, továbbá a pszichotrop anyagok fogyasztásának leküzdésében;