2023.4.5.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 125/475 2022. szeptember 15., csütörtök
BY.
mivel az új törvény elfogadását nem előzte meg semmiféle nyilvános konzultáció, és a nem kormányzati szervezetekkel sem konzultáltak közvetlenül, ami ellentétes a Velencei Bizottság 2017. június 20-i véleményében szereplő ajánlással, amely szerint a nyilvános konzultációba lehetőség szerint be kell vonni minden olyan civil szervezetet, amelynek státuszát, finanszírozását vagy működési területét érinti a jogszabály hatálybalépése; mivel az új törvény értelmében ezeket a szervezeteket ezentúl az Állami Számvevőszék rendszeres pénzügyi ellenőrzésnek vetheti alá; mivel a civil társadalmi szervezetek aggódnak amiatt, hogy az Állami Számvevőszéket, amelynek fő feladata a közpénzek, nem pedig a magánadományok felhasználásának nyomon követése, arra fogják felhasználni, hogy nagyobb nyomást gyakoroljanak rájuk; mivel a civil szervezetek arra figyelmeztettek, hogy a nem kormányzati szervezetekről szóló új törvénnyel az állam beavatkozik az egyesülési jog alapján létrehozott szervezetek társulásának autonómiájába és a közérdekekért kiálló polgárok magánéletébe, és ez hátrányos a szólásszabadság gyakorlására és a demokratikus nyilvánosság egészére nézve; mivel az Állami Számvevőszék 2022.
május 17-én több tucat nem kormányzati szervezet ellenőrzését kezdte meg, számviteli és készpénzkezelési politikájuk iránt érdeklődve;
BZ.
mivel 2021. július 23-án bejelentették, hogy az Európai Gazdasági Térség és a Norvég Alap adományozó államai – Izland, Liechtenstein és Norvégia – nem jutottak megállapodásra a magyarországi civil társadalomnak nyújtott támogatások alapkezelőjének kinevezéséről; mivel ennek eredményeként a jelenlegi finanszírozási időszakban nem kerül sor programok végrehajtására, ami semmissé teszi a Magyarország számára elkülönített 214,6 millió eurós finanszírozást;
CA.
mivel az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról, valamint a bevándorlási különadóról szóló, 2018. július 20-i XLI.
törvény 253. paragrafusáról szóló 2018. december 17-i közös véleményükben a Velencei Bizottság és az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala megállapította, hogy a bevándorlást segítő tevékenység magyarországi végzésének anyagi támogatását, illetve a Magyarországon székhellyel rendelkező, bevándorlást segítő tevékenységet végző szervezetek működésének anyagi támogatását terhelő 25 %-os különadó nem felel meg a jogszerűség követelményének, és indokolatlan beavatkozást jelent az érintett nem kormányzati szervezetek véleménynyilvánítási és egyesülési szabadságába;
CB.
mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa 2019. május 21-én, a 2019. február 4–8. közötti magyarországi látogatását követő jelentésében hangsúlyozta, hogy a jogalkotási intézkedések megbélyegeznek és kriminalizálnak olyan civil társadalmi tevékenységeket, amelyeket egy demokratikus társadalomban teljesen legitimnek kellene tekinteni, és folyamatos elrettentő hatást gyakorolnak a nem kormányzati szervezetekre, illetve megjegyezte, hogy egyes jogi rendelkezések pedig rendkívül homályosak, önkényesek és a gyakorlatban nem is alkalmazzák őket;
CC. mivel a 2019. július 10. és 17. közötti magyarországi látogatásáról szóló 2020. május 11-i jelentésében a migránsok jogaival foglalkozó különleges ENSZ-előadó megállapította, hogy Magyarországon a migránsok jogaival foglalkozó civil társadalmi szervezetek számos akadályba ütköznek törvényes és fontos munkájuk elvégzése során a jogszabály-módosítások, pénzügyi korlátozások és az illetékes hatóságok által hozott egyéb operatív és gyakorlati intézkedések következtében; mivel az ENSZ különleges előadója azt is megjegyezte, hogy számos civil társadalmi szervezet ellen rágalomhadjáratot folytattak, amelyet egyes esetekben közigazgatási vizsgálat vagy nyomozás követett;
Az egyenlő bánásmódhoz való jog, beleértve az LMBTIQ-személyek jogait is
CD.
mivel 2022. július 13-án a Bizottság a 2022. évi jogállamisági jelentés Magyarországról szóló országfejezetében jelezte, hogy bővült az alapvető jogokért felelős magyar biztos több hatáskört szerzett, de akkreditációját visz­ szaminősítették a függetlenségével kapcsolatos aggályok miatt; mivel a 2022.
március 14–25-i virtuális ülésről szóló jelentésében és ajánlásaiban a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Globális Szövetségének akkreditációs albizottsága azt javasolta, hogy az Alapvető Jogok Biztosának besorolását minősítsék vissza „B” státuszra, mivel az albizottság nem kapta meg az annak megállapításához szükséges írásos bizonyítékokat, hogy a biztos hatékonyan teljesíti megbízatását a kiszolgáltatott csoportokkal, például az etnikai kisebbségekkel, az LMBTIQ-személyekkel, az emberi jogi jogvédőkkel, a menekültekkel és a migránsokkal, vagy olyan fontos emberi jogi kérdésekkel kapcsolatban, mint a médiapluralizmus, a civil társadalmi tér és az igazságszolgáltatás függetlensége; mivel az albizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a biztos olyan módon járt el, amely súlyosan veszélyezteti a nemzeti emberi jogi intézményekre vonatkozó normák kritériumairól szóló párizsi elveknek való megfelelést; mivel az albizottság a kiválasztási és kinevezési eljárással, valamint a civil társadalmi szervezetekkel és az emberi jogi jogvédőkkel való munkakapcsolatokkal és együttműködéssel összefüggő problémákra is felhívta a figyelmet;