C 125/464
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.5.
2022. szeptember 15., csütörtök
B. mivel az EUSZ 49. cikkéből – amelynek értelmében bármely európai állam kérheti felvételét az Európai Unióba – kitűnik, hogy az Európai Unió olyan államokból áll, amelyek szabadon és önkéntesen elkötelezték magukat az EUSZ 2. cikkében említett közös értékek mellett, amelyek tiszteletben tartják ezeket az értékeket és vállalják azok érvényesítését, mivel az uniós jog azon az alapvető előfeltevésen alapul, hogy minden tagállam osztozik az összes többi tagállammal az említett értékekben, és elismeri, hogy azok osztják ezen értékeket vele (5);
C. mivel ez az előfeltevés maga után vonja és igazolja a tagállamok közötti kölcsönös bizalom fennállását ezen értékek elismerése, és így az azokat végrehajtó uniós jog tiszteletben tartása tekintetében (6);
D. mivel az EUSZ 2. cikkében foglalt értékek tagállam általi tiszteletben tartása a Szerződések e tagállamra való alkalmazásából eredő valamennyi jog gyakorlásának feltételét képezi; mivel az Unió alapvető értékeinek egy tagállami kormány általi megsértése elkerülhetetlenül támadást jelent a polgárok személyes szabadsága, politikai és szociális jogai, valamint jólétük és jóllétük ellen; mivel Magyarország maga is csatlakozott az EUSZ 2. cikkében rögzített értékekhez;
E. mivel az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elve arra kötelezi az Uniót és a tagállamokat, hogy kölcsönösen tiszteletben tartsák és segítsék egymást a Szerződésekből eredő kötelezettségek végrehajtásában, valamint hogy a tagállamok a Szerződésekből, illetve az Unió intézményeinek intézkedéseiből eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében tegyenek meg minden megfelelő általános vagy különös intézkedést;
F. mivel az EUSZ 19. cikke az EUSZ 2. cikkében kimondott jogállamiság értékét konkretizálja, és az említett 19. cikk értelmében a nemzeti bíróságok és a Bíróság feladata biztosítani az uniós jog teljes körű alkalmazását valamennyi tagállamban, valamint a jogalanyokat e jog alapján megillető bírói jogvédelmet (7);
G. mivel annak egyértelmű veszélye, hogy egy tagállam súlyosan megsérti az EUSZ 2. cikkében említett értékeket, nem csupán azt a tagállamot érinti, amelyben a veszély fennáll, hanem kihat a többi tagállamra, a tagállamok egymás iránti kölcsönös bizalmára, magára az Unió jellegére és az uniós polgárok uniós jog szerinti alapvető jogaira is;
H. mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 258. cikke szerint az EUSZ 7.
cikkének hatálya nem korlátozódik a Szerződések szerinti kötelezettségekre, és mivel az Unió értékelheti a közös értékek súlyos megsértésének egyértelmű kockázatát a tagállamok hatáskörébe tartozó területeken;
I. mivel a magyarországi helyzetet évek óta nem kezelték megfelelő módon, és számos aggály továbbra is fennáll, továbbá időközben számos új probléma merült fel, ami negatív hatással van az Unió megítélésére, valamint az Unió hatékonyságára és hitelességére az alapvető jogok, az emberi jogok és a demokrácia globális védelme terén, ami rámutat, hogy ezeket a problémákat összehangolt uniós fellépéssel kell kezelni;
J. mivel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának 2021. szeptember 29. és október 1. között Budapesten, Magyarországon tartózkodó eseti küldöttségét követően a küldöttség tagjainak többsége továbbra is komoly aggályokat fogalmaz meg a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal kapcsolatban az országban; mivel a küldöttség arra a következtetésre jutott, hogy a helyzet 2018 óta nem javult, hanem inkább romlott;
K. mivel a magyar kormány figyelmen kívül hagyja az uniós jog elsőbbségének a Bíróság ítélkezési gyakorlatában rögzített elvét, de a meglévő európai jogi aktusokkal kapcsolatos keresetek tekintetében az Európai Unió Bíróságához fordul;
L. mivel a magyar Országgyűlés 2022. július 19-én határozatot fogadott el, amelyben felszólított az Európai Parlament hatásköreinek korlátozására, valamint arra, hogy az európai parlamenti képviselőket ne megválasszák, hanem inkább kinevezzék;
(5) (6) (7)
A Bíróság C-619/18. sz.
Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság ügyben 2019. június 24-én hozott ítélete, ECLI: EU:C:2018:531, 42. pont.
A Bíróság 2/13. sz.
véleménye (2014. december 18.), az EUMSZ 218. cikkének (11) bekezdésén alapuló vélemény, ECLI:EU:C:2014:2454, 168. pont.
A Bíróság C-64/16. sz.
Associação Sindical dos Juízes Portugueses kontra Tribunal de Contas ügyben 2018. február 27-én hozott ítélete, ECLI EU:C:2018:117, 32. pont.