HU
C 125/458
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.5.
2022. szeptember 14., szerda
3.
A képzési program vagy az oktató akkreditációját a tagállamok vagy a tagállamok által kijelölt közigazgatási szervek végzik.
Az akkreditációt végző szerv biztosítja, hogy az oktató által kínált képzési, továbbképzési vagy átképzési programok inkluzívak, folyamatosak és az egész régióban, illetve országban hozzáférhetők legyenek.
Az oktató a gyakorlati képzés biztosításához rendelkezik a megfelelő műszaki eszközökkel, beleértve a megfelelő laboratóriumi felszereléseket vagy annak megfelelő eszközöket.
A képzésszolgáltató az alapképzésen kívül rövidebb ismeretfrissítő és továbbképző tanfolyamokat biztosít képzési modulokban, amelyek lehetővé teszik az üzembe helyezők és tervezők számára, hogy új kompetenciákat hozzanak létre, valamint a technológiák széles köre és azok kombinációi révén bővítsék és diverzifikálják készségeiket.
A képzésszolgáltató az épületek, az ipar és a mezőgazdaság tekintetében biztosítja a képzésnek az új megújuló technológiákhoz való hozzáigazítását.
A képzésszolgáltatók elismerik a megszerzett releváns készségeket.
A képzési programokat és modulokat úgy kell kialakítani, hogy lehetővé tegyék a megújuló energiát hasznosító létesítmények tárgykörben az élethosszig tartó tanulást, és alkalmasak legyenek az első alkalommal munkakeresők és az átképzést vagy új munkahelyet kereső felnőttek számára történő szakképzés biztosítására is.
A képzési programokat úgy kell megtervezni, hogy megkönnyítsék a különböző technológiákkal és megoldásokkal kapcsolatos képesítések megszerzését, és ne csak adott márkára vagy technológiára korlátozott képesítést nyújtsanak.
A képzést biztosíthatják a berendezések vagy rendszerek gyártói, illetve intézetek vagy egyesületek.”; da) Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép: „5.
A tanfolyamot vizsga zárja, és a vizsgát sikerrel teljesítők szakképesítésről szóló bizonyítványt vagy minősítést kapnak.
A vizsga keretében egyebek mellett biomasszabojlerek vagy -tűzhelyek, hőszivattyúk, sekély geotermikus rendszerek, termikus napenergia rendszerek vagy tárolók és keresletoldali válasz­ technológiák, többek között töltőállomások gyakorlati értékelésére kerül sor.”; e)
a 6.
c) pont a következő iv. és v. alponttal egészül ki: „iv. megvalósíthatósági és tervezési tanulmányok ismerete; v. geotermikus hőszivattyúk esetében a fúrás ismerete.”
(5)
Az V. melléklet C. része a következőképpen módosul: a) Az 5.
és 6. pont helyébe a következő szöveg lép: „5.
A nyersanyagok kinyerése vagy termelése során keletkező kibocsátásokba, eec, beletartoznak a kinyerési vagy a mezőgazdasági termelési eljárás során keletkező kibocsátások; a nyersanyagok begyűjtése, szárítása és tárolása során keletkező kibocsátások; a hulladékokból és a szivárgásokból eredő kibocsátások; és a kinyeréshez vagy a termeléshez használt vegyszerek vagy egyéb termékek előállítása során keletkező kibocsátások.
A nyersanyagtermelés vonatkozásában a CO2-megkötést nem kell figyelembe venni.
A számítás során a talajból származó N2O-kibocsátásokra vonatkozó, a D. részben meghatározott diszaggregált alapértelmezett értékeket kell alkalmazni, amennyiben rendelkezésre állnak.
A tényleges értékek alkalmazásának alternatívájaként a helyi gazdálkodási gyakorlatokon alapuló, a gazdaságok adott csoportjának adatait figyelembe vevő átlagok kiszámítása is megengedett. 6.
Az 1. pont a) alpontjában említett számítás céljaira a jobb mezőgazdasági gazdálkodás, esca, például csökkentett talajművelés vagy direktvetésre váltás, fejlett vetésforgórendszerek alkalmazása, takarónövények használata, ezen belül termésszabályozás és szerves talajjavító anyagok (így komposzt vagy trágyaerjesztőkből származó fermentált anyagok használata) révén elért üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítás csak akkor vehető figyelembe, ha az említett módszerek nem járnak a biodiverzitás károsodásának kockázatával.
Továbbá