C 125/402
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.5.
2022. szeptember 14., szerda (3h)
Hangsúlyozza, hogy a távoli szigeti régiók, például a legkülső régiók kis méretük és elszigetelt energiarendszereik miatt jelentős energiaellátási kihívással szembesülnek, mivel a villamosenergia-termelés, a közlekedés és a fűtés terén általában a fosszilis tüzelőanyagok importjától függenek.
(3i)
Úgy véli, hogy a megújuló energia – beleértve az árapály-energiát is – használatát prioritásként kell kezelni, és hogy ez jelentős előnyökkel járhat különösen a szigetek számára, tekintettel a helyi közösségek szükségleteire, többek között a hagyományos építészet és a helyi élőhelyek megőrzésének szükségességére a szigeteken; kéri ezért, hogy a megújuló energiaforrások széles skálájának fejlesztése részesüljön támogatásban, a földrajzi jellemzőik alapján; üdvözli a szigetek által indított zöldhidrogén-programokat.
(4)
Egyre inkább elismerést nyer, hogy a bioenergiával kapcsolatos szakpolitikákat össze kell hangolni a biomasz­ sza-felhasználás lépcsőzetességének elvével (8) annak érdekében, hogy az innovatív, magas hozzáadott értékű, bioalapú megoldások és a fenntartható, körforgásos biogazdaság fejlesztése érdekében méltányos hozzáférést biztosítsanak a biomassza-nyersanyagok piacához.
A bioenergiára vonatkozó támogatási rendszerek kidolgozása során a tagállamoknak ezért figyelembe kell venniük az energetikai és nem energetikai célú felhasználásra rendelkezésre álló fenntartható biomassza-állományt, a nemzeti erdei szénelnyelők és ökoszisztémák fenntartását, a biológiai sokszínűség védelmét, valamint a körforgásos gazdaság és a lépcsőzetes biomassza-hasznosítás elvét, továbbá a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott hulladékhierarchiát (9).
Lehetővé kell tenni azonban a számukra, hogy az elsődlegesen környezet- vagy tájvédelmi céllal (például közutak mentén) végzett munkálatokból származó hulladékok vagy maradékanyagok esetében támogatást nyújthassanak tönkökből vagy gyökerekből történő energiatermeléshez is.
A tagállamok ▌jól meghatározott körülményektől, eltekintve, például erdőtüzek megelőzése vagy mentési célú fakitermelés kivételével semmilyen más esetben sem ösztönözhetik a minőségi hengeres faanyag energiatermelésre történő felhasználását.
A lépcsőzetes felhasználás elvével összhangban a fás biomasszát legnagyobb gazdasági és környezeti hozzáadott értékének megfelelően kell felhasználni, a következő prioritási sorrendben: 1. faalapú termékek, 2. élettartamuk meghosszabbítása, 3. újrahasználat, 4. újrafeldolgozás, 5. bioenergia és 6. ártalmatlanítás.
Azokban az esetekben, amikor a fás biomassza egyéb jellegű hasznosítása gazdaságilag nem életképes, vagy környezeti szempontból nem kívánatos, az energetikai hasznosítás a nem megújuló forrásokon alapuló energiatermelés csökkentéséhez járul hozzá.
A tagállamok bioenergiával kapcsolatos támogatási rendszereit ezért azokra az alapanyagokra kell irányítani, amelyek esetében az anyagágazatokkal folytatott piaci verseny csekély, és amelyek energiaforrásként történő felhasználása – a nem fenntartható bioenergia-útvonalakra irányuló negatív ösztönzők elkerülése érdekében – pozitívnak tekinthető mind az éghajlat, mind a biológiai sokféleség szempontjából, amint azt a Közös Kutatóközpont „A fás biomassza energiatermelésre való felhasználása az EU-ban” című jelentésében13 megállapította (10).
Másrészt a lépcsőzetes kezelés elve további következményeinek meghatározásakor el kell ismerni azokat a nemzeti sajátosságokat, amelyek a tagállamok számára iránymutatással szolgálnak a támogatási rendszereik kialakításában.
A hulladék keletkezésének megelőzését, újrafelhasználását és újrafeldolgozását prioritásként kell kezelni.
A tagállamoknak el kell kerülniük olyan támogatási rendszerek létrehozását, amelyek ellentétesek lennének a hulladék kezelésére vonatkozó célokkal és az újrafelhasználható hulladékok nem hatékony felhasználásához vezetnének.
Továbbá a bioenergia hatékonyabb felhasználásának biztosítása érdekében 2026-tól a tagállamok nem támogathatják többé a kizárólag villamos energiát termelő erőműveket, kivéve, ha a létesítmények a fosszilis tüzelőanyagokról való átállásuk tekintetében különleges felhasználási státusszal rendelkező régiókban találhatók, ▌szén-dioxid-leválasztást és -tárolást alkalmaznak, vagy ha a létesítmények kapcsolt energiatermelés céljára nem módosíthatók, indokolt, kivételes esetekben és a Bizottság jóváhagyása mellett.
(5)
A megújuló forrásokból történő villamosenergia-termelés gyors növekedése és költség-versenyképessége lépést tud tartani a villamos energia energiaigényen belüli növekvő részarányával: használhatunk például hőszivattyúkat a helyiségek fűtésére vagy alacsony hőmérsékletű ipari folyamatok esetében, elektromos járműveket a szállításban, illetve elektromos kemencéket bizonyos iparágakban.
A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiát szintetikus üzemanyagok előállítására is fel lehet használni a nehezen dekarbonizálható közlekedési ágazatok
(8)
A lépcsőzetes megközelítés elvének célja a biomassza-felhasználás erőforrás-hatékonyságának elérése azáltal, hogy ahol csak lehetséges, a biomassza-felhasználást az energiafelhasználással szemben kell előnyben részesíteni, növelve ezáltal a rendszeren belül rendelkezésre álló biomassza mennyiségét.
A lépcsőzetes felhasználás elvével összhangban a fás biomasszát legnagyobb gazdasági és környezeti hozzáadott értékének megfelelően kell felhasználni, a következő prioritási sorrendben: 1) faalapú termékek, 2. élettartamuk meghosszabbítása, 3. újrahasználat, 4. újrafeldolgozás, 5. bioenergia és 6. ártalmatlanítás.
Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719
(9) (10)