C 125/142
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.4.5.
2022. szeptember 15., csütörtök
6.
támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy egy uniós városzöldítési platform létrehozásával járuljon hozzá az általános hűtőhatáshoz; felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg konkrét, ambiciózus, kötelező célokat a városi biológiai sokféleséggel, a természetalapú megoldásokkal, az ökoszisztéma-alapú megközelítésekkel és a zöld infrastruktú­ rával kapcsolatban, amelyek az emberek és a vadon élő állatok számára egyaránt előnyösek lennének, és hozzájárulnának a biológiai sokféleséggel kapcsolatos átfogó célkitűzésekhez; hangsúlyozza, hogy olyan intézkedéseket kell beemelni, mint a zöld tetők minimális arányának meghatározása új épületek esetében, a városi gazdálkodás, ezen belül adott esetben a termő fák hasznosításának támogatása, a növényvédő szerek mellőzésének garantálása, valamint a műtrágyahasználat csökkentése az EU városi zöld területein, valamint a zöld terek számának a lakossággal arányos növelése;
7. felhívja a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként és azonosítsák a szélsőséges időjárási események következtében megromlott ökoszisztémákra vonatkozó rövid, közép- és hosszú távú helyreállítási intézkedéseket; kéri továbbá, hogy a vészhelyzetet követő helyreállítási tervekre vonatkozó uniós iránymutatások határozzák meg az árvizek, erdőtüzek, hőhullámok vagy aszályok által okozott katasztrófák utáni helyreállítási, rehabilitációs és újjáépítési szakaszok kiemelt területeit, beleértve az ellenálló képesség növelésére és a megélhetési források, a gazdaságok és az érintett környezet újjáélesztésére vonatkozó ajánlásokat is;
8.
kéri a Bizottságot, hogy biztosítson olyan iránymutatást, amelyet az érdekelt felek felhasználhatnak az emberek és az ökoszisztémák aszályokkal szembeni ellenálló képességének fokozására; hangsúlyozza, hogy a kutatás és a nyomon követés területén is összehangolt, európai szintű fellépésre van szükség a már meglévő szervezetek, például az európai aszálymegfigyelő központ, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a Kopernikusz veszélyhelyzet-kezelési szolgáltatása és más, ide tartozó érdekelt felek között; hangsúlyozza, hogy a finanszírozás tekintetében a KAP-pal, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekkel és más regionális alapokkal összefüggésben kell meghatározni a megfelelő pénzügyi támogatást;
9. elismeri a földközi-tengeri országok különleges sebezhetőségét, valamint egyedi mechanizmusok és erőforrások alkalmazásának fontosságát e szélsőséges események kockázatainak és hatásainak kezelésére ezeken a területeken; kiemeli, hogy az aszály és az éghajlati válság más időjárási jelenségei a környezeti mellett társadalmi, kulturális, gazdasági és politikai hatásokkal is járnak, és növelik a társadalmi egyenlőtlenségek elmélyülésének kockázatát;
10. hangsúlyozza, hogy a természeti katasztrófák negatív hatást gyakorolnak az EU gazdasági, társadalmi és területi kohéziójára, akadályozva az Unió kohéziós politikájának végrehajtását; emlékeztet e tekintetben arra, hogy 2030-ig a kohéziós politika forrásaiból több mint 100 milliárd EUR-t fordítanak majd energetikai átállásra, dekarbonizációra és megújuló energiaforrásokra; elismeri az EUMSZ 174. cikkében felsorolt területek, különösen a szigetek és a hegyvidéki régiók, valamint az EUMSZ 349. cikkében felsorolt területek különleges kiszolgáltatottságát;
11. ismételten támogatását fejezi ki az uniós alkalmazkodási stratégiával kapcsolatban; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az alkalmazkodási stratégia nem határoz meg konkrét, mérhető és időhöz kötött célokat az EU és tagállamai számára ahhoz, hogy rezilienssé váljanak az éghajlatváltozás hatásaival szemben, és emlékeztet a Parlament kötelező és számszerűsíthető célok kitűzésére irányuló felhívására; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás átfogó, ambiciózus és jogilag kötelező erejű európai keretére, beleértve a megfelelő jogalkotási eszközöket is, különös hangsúlyt helyezve a legkiszolgáltatottabb régiókra;
12. felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen készítsen átfogó uniós szintű éghajlati kockázatértékelést, különös figyelmet fordítva az aszályok, az erdőtüzek, az egészségügyi veszélyek, az ökoszisztéma sebezhetősége, valamint a kritikus infrastruktúrákra és hálózati csomópontokra gyakorolt hatások kockázataira annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtson az alkalmazkodásra és a rezilienciára irányuló rövid, közép- és hosszú távú erőfeszítésekhez és prioritásként kezelje azokat; felszólít különösen arra, hogy 2023 nyaráig végezzék el a kulcsfontosságú infrastruktúra éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciájára vonatkozó uniós stressztesztet;
13.
rámutat, hogy az éghajlati válság súlyosbítja a meglévő egyenlőtlenségeket; hangsúlyozza, hogy az alacsony jövedelmű háztartásokat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket különösen súlyosan érinti az éghajlati vészhelyzet, és külön támogatásra van szükségük a változó éghajlathoz való alkalmazkodáshoz; üdvözli azokat a tagállami szociális politikákat, amelyek megvédik a munkavállalókat az éghajlati válság káros munkahelyi hatásaitól, és ösztönzi a tagállamokat, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást építsék be munkaügyi és szociális politikáikba;