5.4.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 125/471 četvrtak, 15. rujna 2022.
AV. budući da je Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline UNESCO-a u svojem tehničkom preispitivanju izvješća o stanju očuvanosti za mađarsku komponentu prekograničnog objekta svjetske baštine „kulturni krajolik Fertö/Neusiedlersee”, sastavljenom u svibnju 2021., zaključilo da bi projekt kompleksa Sopron Fertö Lake Resort u prezentiranoj veličini i u prezentiranom obliku ugrozio autentičnost i cjelovitost prekograničnog objekta svjetske baštine;
AW. budući da se Mađarska nalazi na 73. mjestu od 180 zemalja i područja obuhvaćenih Indeksom percepcije korupcije za 2021.
organizacije Transparency International (što predstavlja pad za jedno mjesto u usporedbi s prethodnom godinom) i da od 2012. konstantno zauzima sve niže mjesto na toj ljestvici;
Privatnost i zaštita podataka
AX. budući da je u izvješću o posjetu nakon posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Budimpešti od 29. rujna do 1. listopada 2021.
izražena zabrinutost zbog manjka zaštitnih mjera za nadzor u postojećem zakonodavstvu te nedostatka stvarnih sustava provjere i ravnoteže kao i pravnih lijekova; budući da je zabrinutost izražena i zbog navodne uporabe špijunskog softvera Pegasus kojeg je razvio NSO Group i većeg nadzora države nad aktivistima, novinarima, odvjetnicima i političarima;
AY. budući da je istraživački portal Direkt36 u srpnju 2021. na temelju podataka dobivenih iz jedne objavljene baze podataka otkrio da je oko 300 mađarskih građana, uključujući nezavisne novinare, vlasnike medija, odvjetnike, političare, poslovne ljude koji su kritizirali Vladu i bivše državne službenike, bilo bez svojeg znanja nadzirano špijunskim softverom Pegasus u razdoblju 2018. – 2021.; budući da je Europski nadzornik za zaštitu podataka u svojim uvodnim napomenama o modernom špijunskom softveru, objavljenim 15. veljače 2022., zaključio da raširena uporaba visokonaprednog špijunskog softvera kao što je Pegasus može dovesti do nezapamćenih rizika i nezapamćene štete ne samo za temeljna prava i slobode nego i za demokraciju i vladavinu prava, naveo niz koraka i mjera za sprečavanje nezakonite uporabe špijunskog softvera te ustvrdio da bi zabrana razvoja špijunskog softvera s kapacitetom kakvim se odlikuje Pegasus i njegovog uvođenja u Uniji bila najučinkovitija opcija za zaštitu temeljnih prava i sloboda; budući da provladini mediji u Mađarskoj nisu gotovo uopće izvještavali o Pegasusu;
AZ. budući da je Odbor ministara Vijeća Europe u svojoj odluci od 9. ožujka 2022. o postupku pojačanog nadzora koji je u tijeku u vezi s izvršenjem presude ESLJP-a u predmetu Szabó i Vissy protiv Mađarske podsjetio da se taj predmet odnosi na povredu prava podnositelja zahtjeva na poštovanje njihova privatnog i obiteljskog života te njihove korespondencije zbog mađarskog zakonodavstva o mjerama tajnog nadzora povezanima s pitanjem nacionalne sigurnosti, pri čemu je nedostajalo dovoljno preciznih, djelotvornih i sveobuhvatnih zaštitnih mjera za naređivanje tih mjera, njihovo izvršavanje i moguće pravne lijekove; budući da je Odbor ministara nadalje naglasio da bi se tajni nadzor trebao smatrati vrlo nametljivim činom koji može ometati pravo na slobodu izražavanja i pravo na privatnost te ugroziti temelje demokratskog društva, podsjećajući pritom na to da su vlasti, reagirajući na presudu ESLJP-a, 2017. godine najavile da treba provesti zakonodavnu reformu; budući da je Odbor ministara s ozbiljnom zabrinutošću primijetio da je zakonodavni postupak još bio u preliminarnoj fazi i da vlasti nisu predstavile nikakve druge bitne događaje te je stoga odlučno pozvao vlasti da hitno donesu mjere koje su potrebne kako bi se nacionalno zakonodavstvo u potpunosti uskladilo sa zahtjevima Europske konvencije o ljudskim pravima, odrede rokove za zakonodavni postupak i predstave nacrt zakonodavnog prijedloga odboru;
Sloboda izražavanja, uključujući pluralizam medija
BA. budući da je Komisija 13. srpnja 2022. u poglavlju izvješća o vladavini prava za 2022.
koje se odnosi na Mađarsku navela da je potrebno ojačati funkcionalnu neovisnost i djelotvornost Agencije za medije te da se kontinuiranim usmjeravanjem znatnog opsega državnog oglašavanja na provladine medije stvaraju nejednaki uvjeti u medijskom okruženju; budući da javni mediji djeluju u složenom institucionalnom sustavu, uz prisutnu zabrinutost zbog njihove uredničke i financijske neovisnosti, te da se medijski djelatnici i dalje suočavaju s izazovima u izvršavanju svojih aktivnosti, među kojima je i praćenje istraživačkih novinara; budući da je pristup javnim informacijama i dalje otežan zbog proglašenog stanja opasnosti;