C 125/142
HR
Službeni list Europske unije
5.4.2023.
četvrtak, 15. rujna 2022.
6. podržava namjeru Komisije da doprinese ukupnom učinku hlađenja uspostavom platforme EU-a za urbanu ekologizaciju; poziva Komisiju da postavi ambiciozne i konkretne obvezujuće ciljeve u vezi s urbanom biološkom raznolikošću, rješenjima utemeljenima na prirodi i pristupima utemeljenima na ekosustavima, te zelenom infrastrukturom, od kojih će koristi imati i ljudi i divlja fauna i flora te koji će doprinijeti općim ciljevima bioraznolikosti; ističe da je potrebno uključiti mjere kao što su minimalni udio zelenih krovova na novim zgradama, potpora urbanoj poljoprivredi, uključujući, prema potrebi, sadnju plodonosnih stabala, jamčenje nekorištenja kemijskih pesticida i smanjenje upotrebe gnojiva na gradskim zelenim površinama EU-a te povećanje broja zelenih površina u skladu s brojem stanovnika;
7. poziva države članice da odrede prioritete i utvrde kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere obnove ekosustava koji su narušeni kao posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta; nadalje poziva na donošenje smjernica EU-a za planove obnove nakon kriznih situacija kako bi se utvrdila prioritetna područja za faze oporavka, rehabilitacije i obnove nakon katastrofa prouzročenih poplavama, šumskim požarima, toplinskim valovima ili sušama, uključujući preporuke za povećanje otpornosti i revitalizaciju životnih uvjeta, gospodarstava i pogođenog okoliša;
8.
traži od Komisije da pruži smjernice koje dionici mogu upotrijebiti za jačanje otpornosti ljudi i ekosustava na sušu; naglašava da je na europskoj razini potrebno koordinirano djelovanje i u području istraživanja i praćenja, i to između već postojećih tijela kao što su Europska agencija za okoliš, Služba za upravljanje kriznim situacijama programa Copernicus i drugih odgovarajućih dionika; napominje da bi, kad je riječ o financiranju, odgovarajuću financijsku potporu trebalo utvrditi u okviru ZPP-a, nacionalnih planova za oporavak i otpornost te drugih regionalnih fondova;
9. prepoznaje posebnu ranjivost sredozemnih zemalja i važnost primjene posebnih mehanizama i resursa za suočavanje s rizicima i posljedicama tih ekstremnih događaja na tim područjima; ističe da suša i drugi vremenski fenomeni povezani s klimatskom krizom nemaju samo okolišni već i društveni, kulturni, gospodarski i politički utjecaj, što dovodi do povećanog rizika od produbljivanja društvenih nejednakosti;
10.
ističe negativan utjecaj prirodnih katastrofa na gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u EU-u, čime se ometa provedba kohezijske politike Unije; u tom smislu podsjeća da će se do 2030. više od 100 milijardi EUR sredstava kohezijske politike uložiti u energetsku tranziciju, dekarbonizaciju i obnovljive izvore energije; svjestan je da su područja navedena u članku 174.
UFEU-a, posebno otoci i planinske regije, te u članku 349.
UFEU-a posebno ranjiva;
11. ponovno ističe svoju podršku strategiji EU-a za prilagodbu; međutim, žali zbog toga što se u strategiji za prilagodbu ne utvrđuju konkretni, mjerljivi i vremenski ograničeni ciljevi kako bi EU i njegove države članice postali otporni na klimatske promjene te podsjeća da je Parlament pozvao da ciljevi budu obvezujući i mjerljivi; u tom pogledu poziva Komisiju da predloži sveobuhvatan, ambiciozan i pravno obvezujući europski okvir za prilagodbu klimatskim promjenama, uključujući odgovarajuće zakonodavne instrumente, s posebnim naglaskom na najugroženijim regijama;
12. poziva Komisiju da hitno izradi sveobuhvatnu procjenu klimatskih rizika na razini EU-a u kojoj će se posebna pozornost posvetiti rizicima od suša, šumskih požara, zdravstvenih prijetnji, ranjivosti ekosustava i učinku na kritičnu infrastrukturu i žarišne točke mreže kako bi se usmjerili i prioritizirali kratkoročni, srednjoročni i dugoročni napori za prilagodbu i otpornost; posebno poziva na to da se do ljeta 2023.
dovrši testiranje otpornosti ključne infrastrukture na klimatske promjene u EU-u;
13.
ističe kako klimatska kriza pogoršava već postojeće nejednakosti; naglašava da su kućanstva s niskim prihodima i ugrožene osobe posebno pogođeni klimatskom krizom i da im je potrebna posebna potpora za prilagodbu klimatskim promjenama; pozdravlja socijalne politike u državama članicama kojima se radnici štite od negativnih učinaka klimatske krize na radnome mjestu i potiče države članice da uključe prilagodbu klimatskim promjenama u svoje politike rada i socijalne politike;