5.4.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 125/475 Torstai 15. syyskuuta 2022
BY.
ottaa huomioon, että ennen uuden lain hyväksymistä ei järjestetty minkäänlaista julkista kuulemista eikä kansalaisjärjestöjä myöskään kuultu suoraan, mikä on vastoin Venetsian komission lausunnossa 20. kesäkuuta 2017 annettua suositusta, että julkiseen kuulemiseen olisi mahdollisuuksien mukaan kutsuttava kaikki kansalaisyh­ teiskunnan organisaatiot, joiden asemaan, rahoitukseen tai toiminta-alueisiin asianomaisen lainsäädännön voimaantulo vaikuttaisi; ottaa huomioon, että uuden lain mukaan valtion tilintarkastusvirasto voi nyt tarkastaa säännöllisesti näiden järjestöjen varainhoidon; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat huolissaan siitä, että valtion tilintarkastusvirastoa, jonka päätehtävänä on valvoa julkisten varojen käyttöä eikä yksityisiä lahjoituksia, käytetään painostamaan niitä entistä enemmän; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöt ovat varoittaneet, että uuden kansalaisjärjestölain myötä valtio puuttuu sellaisten järjestöjen itsemääräämisoikeuteen, jotka on perustettu yhdistymisvapauden nojalla, ja sellaisten kansalaisten yksityisyyteen, jotka puolustavat yhteistä etua, ja että laki haittaa ilmaisuvapauden harjoittamista ja koko demokraattista yhteisöä; ottaa huomioon, että valtion tilintarkastusvirasto aloitti 17. toukokuuta 2022 kymmenien kansalaisjärjestöjen tarkastukset ja pyysi saada tutkittavakseen niiden kirjanpito- ja kassanhallintaperiaatteet;
BZ.
ottaa huomioon, että 23. heinäkuuta 2021 ilmoitettiin, että Euroopan talousalueen ja Norjan myöntämien avustusten rahoittajamaat – Islanti, Liechtenstein ja Norja – eivät olleet päässeet sopimukseen Unkarin kansalaisyhteiskunnalle myönnettävää rahoitusta hallinnoimaan nimitettävästä rahaston ylläpitäjästä; toteaa, että tämän vuoksi Unkarissa ei toteuteta kuluvalla rahoituskaudella yhtään ohjelmaa, joten maalle varattu 214,6 miljoonan euron rahoitus jää käyttämättä;
CA.
ottaa huomioon, että Venetsian komissio ja Etyjin ODIHR totesivat 17. joulukuuta 2018 antamassaan yhteisessä lausunnossa tiettyjen verolakien ja niihin liittyvien muiden lakien muuttamisesta 20. heinäkuuta 2018 annetun lain XLI 253 §:stä ja erityisestä maahanmuuttoverosta, että maahanmuuttoa tukevalle toiminnalle Unkarissa myönnettävästä taloudellisesta tuesta tai Unkariin sijoittautuneen maahanmuuttoa tukevan organisaation toiminnalle myönnettävästä taloudellisesta tuesta perittävä 25 prosentin vero ei täytä laillisuusvaatimusta ja että se merkitsee perusteetonta puuttumista niiden kansalaisjärjestöjen ilmaisunvapauteen ja yhdistymisvapauteen, joita se koskee;
CB.
ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu korosti Unkariin 4.–8. helmikuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 21. toukokuuta 2019 antamassaan raportissa, että lainsäädäntötoimenpiteillä on leimattu ja kriminalisoitu kansalaisyhteiskunnan toimia, joita olisi demokraattisessa yhteiskunnassa pidettävä täysin oikeutettuina, että kyseiset toimenpiteet vaikuttavat kansalaisjärjestöihin lamaannuttavasti ja että osa säännöksistä on poikkeukselli­ sen epämääräisiä, mielivaltaisia eikä niitä ei ole pantu täytäntöön käytännössä;
CC. ottaa huomioon, että maahanmuuttajien ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija totesi Unkariin 10.–17. heinäkuuta 2019 tekemänsä vierailun jälkeen 11. toukokuuta 2020 antamassaan raportissa, että maahanmuuttajien oikeuksien parissa Unkarissa työskentelevät kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat lainsäädäntö­ muutosten, taloudellisten rajoitusten ja muiden asiaankuuluvien viranomaisten toteuttamien operatiivisten ja käytännön toimenpiteiden seurauksena törmänneet moninkertaisiin esteisiin pyrkiessään tekemään laillista ja tärkeää työtään; ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoija totesi lisäksi, että useisiin kansalaisyhteiskunnan järjestöihin oli kohdistettu mustamaalauskampanjoita, joita seurasi joissakin tapauksissa hallinnollinen tai rikostutkinta;
Oikeus yhdenvertaiseen kohteluun, hlbtiq-henkilöiden oikeudet mukaan lukien
CD.
ottaa huomioon, että komissio totesi 13. heinäkuuta 2022 annetun vuoden 2022 oikeusvaltiokertomuksen Unkaria käsittelevässä luvussa, että Unkarin perusoikeusvaltuutettu on saanut enemmän toimivaltaa, mutta hänen akkreditointinsa tasoa alennettiin, kun hänen riippumattomuudestaan heräsi huoli; ottaa huomioon, että kansallisten ihmisoikeuselinten maailmanlaajuisen yhteenliittymän (GANHRI) alakomitea, joka vastaa ihmisoikeuselinten akkreditoinnista, suositti 14.–25. maaliskuuta 2022 pidetyn virtuaali-istuntonsa raportissa ja suosituksissa, että perusoikeusvaltuutetun status alennetaan B-tasolle, koska alakomitea ei ollut saanut tarvittavia kirjallisia todisteita voidakseen todeta, että perusoikeusvaltuutettu tosiasiassa hoitaa toimenkuvaansa kuuluvat tehtävät, jotka liittyvät etnisten vähemmistöjen, hlbtiq-henkilöiden ja ihmisoikeusaktivistien, pakolaisten ja maahanmuuttajien kaltaisiin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin taikka tärkeisiin ihmisoikeuskysymyksiin, kuten tiedotusvälineiden moniarvoisuuteen, kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen; ottaa huomioon, että alakomitea katsoi perusoikeusvaltuutetun toimivan tavalla, joka vaarantaa vakavasti kansallisiin ihmisoikeuselimiin sovellettavia normeja koskevien Pariisin periaatteiden vaatimusten noudattamisen; ottaa huomioon, että alakomitea havaitsi myös ongelmia valinta- ja nimitysprosessissa ja työskentelysuhteissa ja yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien kanssa;