FI
C 125/458
Euroopan unionin virallinen lehti
5.4.2023
Keskiviikko 14. syyskuuta 2022
3.
Koulutusohjelman tai kouluttajan akkreditoinnista vastaavat jäsenvaltiot tai niiden nimeämät hallintoelimet.
Akkreditoija varmistaa, että kouluttajan tarjoamat koulutus-, täydennyskoulutus- ja uudelleenkoulutus­ ohjelmat ovat osallistavia ja että ne ovat jatkuvia sekä alueellisesti tai valtakunnallisesti kattavia.
Kouluttajalla on oltava käytännön koulutukseen riittävät tekniset valmiudet, mukaan lukien riittävät laboratoriolaitteet tai vastaavat käytännön harjoituksissa tarvittavat valmiudet.
Kouluttajan on tarjottava peruskoulutuksen lisäksi lyhyempiä koulutusmoduuleina järjestettäviä päivitys- ja täydennyskursseja, jotta asentajat ja suunnittelijat voivat hankkia uusia taitoja sekä laajentaa ja monipuolistaa useita eri teknologioita ja niiden yhdistelmiä koskevaa osaamistaan.
Kouluttajan on varmistettava, että koulutuksessa käsitellään uusiutuviin energialähteisiin liittyviä uusia teknologioita rakennuksissa, teollisuudessa ja maataloudessa.
Kouluttajien on tunnustettava aiemmin hankitut asiaankuuluvat taidot.
Koulutusohjelmat ja -moduulit on suunniteltava siten, että ne mahdollistavat uusiutuvia energialähteitä käyttäviin laitteistoihin liittyvän elinikäisen oppimisen ja että ne ovat työelämään astuville sekä uudelleenkouluttautuville tai uutta työpaikkaa hakeville aikuisille suunnatun ammatillisen koulutuksen mukaisia.
Koulutusohjelmat on suunniteltava siten, että ne helpottavat eri teknologioita ja ratkaisuja koskevan hyväksynnän saamista ja että niissä ei rajoituta tiettyyn tuotemerkkiin tai teknologiaan.
Kouluttaja voi olla laitteen tai järjestelmän valmistaja, oppilaitos tai järjestö.”; d a) korvataan 5 kohta seuraavasti: ”5.
Koulutuksen on päätyttävä loppukokeeseen, jonka läpäiseminen johtaa sertifiointiin tai hyväksymiseen.
Kokeessa on käytännön tasolla arvioitava kykyä asentaa biomassakattiloita ja -uuneja, lämpöpump­ puja, matalalta geotermistä lämpöä ottavia laitteistoja, aurinkolämpölaitteistoja taikka varastointi- ja kysyntäjoustoteknologioita, latausasemat mukaan lukien.”; e)
lisätään 6 kohdan c alakohtaan iv ja v alakohta seuraavasti: ”iv) toteutettavuus- ja suunnittelututkimuksien tuntemus; v) asiantuntemus poraamisesta geotermistä lämpöä ottavien lämpöpumppujen yhteydessä.”;
(5)
muutetaan liitteessä V oleva C osa seuraavasti: a) korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti: ”5.
Raaka-aineiden tuotannosta tai viljelystä aiheutuvat päästöt, eec, sisältävät itse tuotanto- tai viljelyprosessista, raaka-aineiden korjuusta, kuivauksesta ja varastoinnista, jätteistä ja vuodoista sekä raaka-aineiden tuotannossa tai viljelyssä käytettävien kemikaalien tai tuotteiden tuotannosta aiheutuvat päästöt.
Ne eivät sisällä hiilidioksidin talteenottoa raaka-aineiden viljelyssä.
Laskennassa on käytettävä D osassa esitettyjä maaperän N2O-päästöjen eriteltyjä oletusarvoja, jos ne ovat saatavilla.
On sallittua todellisten arvojen sijaan laskea paikallisiin viljelykäytäntöihin perustuvat keskiarvot jotakin maatilaryhmää koskevien tietojen perusteella. 6.
Paremmista maatalouskäytännöistä, joita ovat esimerkiksi maanmuokkauksen vähentäminen tai lopettaminen, parantunut viljelykierto, maanpeitekasvien käyttö, myös viljelykasvien jätteistä huolehtiminen, ja orgaanisen maanparannusaineksen (esimerkiksi komposti, lannan käymismädäte) käyttö, saatavat vähennykset kasvihuo­ nekaasupäästöissä (esca) otetaan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua laskelmaa tehtäessä huomioon vain, jos ne eivät vaikuta biologiseen monimuotoisuuteen kielteisesti.
Lisäksi on esitettävä vankkaa ja todennettavissa