C 125/402
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
5.4.2023
Keskiviikko 14. syyskuuta 2022 (3 h)
Pienen kokonsa ja erillisten energiajärjestelmiensä vuoksi syrjäisimmät saarialueet samoin kuin syrjäisimmät alueet joutuvat kohtaamaan merkittäviä haasteita energiantoimituksissa, koska yleensä ne ovat riippuvaisia fossiilisten polttoaineiden tuonnista sähkön tuottamisessa, liikenteessä ja lämmityksessä.
(3 i)
Uusiutuvan energian, mukaan lukien vuorovesienergia, käytön olisi oltava painopiste, ja se voisi tuoda merkittäviä hyötyjä saarille, kun otetaan huomioon paikallisyhteisöjen tarpeet, kuten saarien perinteisen arkkitehtuurin ja paikallisen elinympäristön suojelu.
Siksi olisi tuettava laajan uusiutuvien energialähteiden valikoiman kehittämistä niiden maantieteellisten ominaispiirteiden mukaan.
Saarilla käynnistettyjä vihreän vedyn ohjelmia on pidettävä myönteisinä.
(4)
Tarve yhteensovittaa bioenergiaa koskevat politiikat biomassan kaskadikäyttöperiaatteen (8) kanssa tunnustetaan yhä laajemmin.
Pyrkimyksenä on varmistaa oikeudenmukainen pääsy biomassaraaka-aineen markkinoille, mikä auttaisi kehittämään innovatiivisia, suurta arvonlisäystä tarjoavia biopohjaisia ratkaisuja ja kestävää biokiertotaloutta.
Bioenergiaa koskevia tukijärjestelmiä kehittäessään jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava huomioon käytettävissä oleva kestävä biomassan tarjonta energiakäyttöön ja muuhun kuin energiakäyttöön, kansallisten metsähiilinielujen ja -ekosysteemien säilyttäminen, biologisen monimuotoisuuden suojeleminen sekä kiertotaloutta ja biomassan kaskadikäyttöä koskevat periaatteet ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (9) vahvistettu jätehierarkia.
Niiden olisi kuitenkin voitava myöntää tukea kantojen ja juurien käyttämiseen energian tuotantoon, kun kyseessä ovat jätteet tai tähteet, jotka on saatu sellaisten töiden toteuttamisen yhteydessä, joiden ensisijaisena tavoitteena on luonnonsuojelu ja maisemanhoito, esimerkiksi tienvarsilta.
Jäsenvaltioiden olisi joka tapauksessa vältettävä laadukkaan raakapuun energiakäytön edistämistä muulloin kuin täsmällisesti määritellyissä olosuhteissa, joita ovat esimerkiksi maastopalojen ehkäisy ja pelastushakkuut.
Kaskadikäyttöpe­ riaatteen mukaisesti puubiomassaa olisi käytettävä siitä saatavan suurimman taloudellisen ja ympäristöön liittyvän arvonlisäyksen mukaisesti seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä: 1) puuperäiset tuotteet, 2) tuotteiden käyttöiän jatkaminen, 3) uudelleenkäyttö, 4) kierrätys, 5) bioenergia ja 6) loppukäsittely.
Jos puubiomassan muu käyttö ei ole taloudellisesti kannattavaa tai ympäristön kannalta asianmukaista, energian talteenotolla vähennetään energian tuotantoa uusiutumattomista lähteistä.
Jäsenvaltioiden biomassaa koskevat tukijärjestelmät olisi sen vuoksi kohdistettava raaka-aineisiin, joissa raaka-ainesektorien välinen kilpailu markkinoilla on vähäistä ja joiden hankintatoiminnalla katsotaan olevan sekä ilmaston että biologisen monimuotoisuuden kannalta myönteinen vaikutus, jotta vältetään kielteiset kestämättömien bioenergiaketjujen kannustimet yhteisen tutkimuskeskuksen kertomuksen ”The use of woody biomass for energy production in the EU” (10) mukaisesti.
Toisaalta määritettäessä kaskadikäyttöperiaatteen lisävaikutuksia on tarpeen tunnustaa kansalliset erityispiirteet, jotka ohjaavat jäsenval­ tioiden tukijärjestelmien suunnittelua.
Ensisijaisena vaihtoehtona olisi oltava jätteen syntymisen ehkäiseminen sekä jätteen uudelleenkäyttö ja kierrättäminen.
Jäsenvaltioiden olisi vältettävä sellaisten tukijärjestelmien luomista, jotka ovat ristiriidassa jätteen käsittelyä koskevien tavoitteiden kanssa ja jotka johtaisivat kierrätyskelpoisen jätteen tehottomaan käyttöön.
Tämän lisäksi jäsenvaltioiden ei vuodesta 2026 alkaen pitäisi bioenergian tehokkaamman käytön varmistamiseksi enää myöntää tukea sähkön erillistuotantolaitoksille, paitsi jos laitokset sijaitsevat alueilla, joille on myönnetty fossiilisista polttoaineista luopumista koskeva erityisstatus, tai jos niissä otetaan talteen ja varastoidaan hiilidioksidia tai jos laitoksia ei voi muuttaa yhteistuotantolaitoksiksi perustelluissa poikkeus­ tapauksissa, jotka edellyttävät komission hyväksyntää.
(5)
Uusiutuvan sähkön tuotannon nopean kasvun ja entistä kilpailukykyisempien kustannusten ansiosta uusiutuvalla sähköllä voidaan kattaa kasvava osuus energiankysynnästä.
Esimerkkejä ovat lämpöpumppujen käyttäminen tilojen lämmitykseen tai matalan lämpötilan teollisissa prosesseissa, sähköajoneuvojen käyttö liikenteessä ja sähköuunit tietyillä teollisuudenaloilla.
Uusiutuvalla sähköllä voidaan myös tuottaa synteettisiä polttoaineita käytettäviksi
(8)
Kaskadikäyttöperiaatteella pyritään saavuttamaan biomassan käytön resurssitehokkuus priorisoimalla biomassamateriaalin käyttöä energian tuotantoon mahdollisuuksien mukaan, mikä lisää järjestelmässä saatavilla olevan biomassan määrää.
Kaskadikäyttöpe­ riaatteen mukaisesti puubiomassaa olisi käytettävä siitä saatavan suurimman taloudellisen ja ympäristöön liittyvän arvonlisäyksen mukaisesti seuraavassa ensisijaisuusjärjestyksessä: 1) puuperäiset tuotteet, 2) tuotteiden käyttöiän jatkaminen, 3) uudelleenkäyttö, 4) kierrätys, 5) bioenergia ja 6) loppukäsittely.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719
(9) (10)