C 125/52
ET
Euroopa Liidu Teataja
5.4.2023
Teisipäev, 13. september 2022
17. rõhutab vajadust suurendada rahastamist ja asjakohaselt edendada selliste programmide nagu „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja Euroopa solidaarsuskorpuse pakutavaid võimalusi, et edendada liikuvuskogemusi, mis aitavad arendada kasulikke ja vajalikke sotsiaalseid oskusi nooremate põlvkondade tulevaseks isiklikuks ja kutsealaseks arenguks, ning suurendada nende kättesaadavust kõigi jaoks; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles edendama kutsekoolitust ja muutma programmid võimalike tulevaste liikuvuspiirangute suhtes vastupidavaks ning parandama projektide tulemuste süstemaatilist jagamist, et suurendada nende nähtavust, laiendamist ja pikaajalist mõju; palub, et komisjon suurendaks mitmeaastase finantsraamistiku järgmisel läbivaatamisel nende liidu programmide rahastamist;
18. väljendab muret selle pärast, et taaste- ja vastupidavusrahastu mõju lastele ja noortele võib paljudel juhtudel olla piiratud ning see ei pruugi anda tulemusi ega struktuurireforme, mis võimaldaksid lastel ja noortel pääseda juurde kvaliteetsele haridusele või leevendaksid negatiivset mõju, mida avaldab COVID-19ga seotud kultuuriasutuste sulgemine ja juurdepääsu puudumine kultuuriloojatele eelkõige noorte esinejate jaoks, kellel ei olnud võimalust alustada ja arendada oma karjääri otsustavas varases etapis; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama nõuetekohase rahastamise ning õiglased lepingulised ja töötingimused kõigile noortele autoritele, esitajatele, kunstnikele ja kõigile teistele kultuuriloojatele, töötajatele ja spetsialistidele, kes töötavad kultuuri- ja loomesektoris, sealhulgas sotsiaalmeedias, keda pandeemia on negatiivselt mõjutanud, suurendama oma üldisi pingutusi esilekerkivate kunstnike ja kultuuritöötajate toetamiseks, edendama noorte ja sotsiaalset ettevõtlust ning sätestama selle eesmärgi eraldi jaotises, mis käsitleb Euroopa kunstniku staatuses olevaid noori kunstnikke; kordab oma soovitust, et 10 % riiklikest taaste- ja vastupidavuskavade vahenditest läheks haridusele ning 2 % kultuuri- ja loomesektorile; nõuab, et komisjon hindaks põhjalikult projekte ja reforme, mis on seotud hariduse, noorte ning kultuuri- ja loomesektoritega ja mida liikmesriigid on taaste- ja vastupidavusrahastu raames rakendanud, ning kordab, et Euroopa poolaasta hindamise raames koostatavates riiklikes aruannetes tuleb nendele teemadele rohkem rõhku panna;
19. juhib tähelepanu liikuvuskogemuste ja heade tavade vahetamise tähtsusele õpetajate, haridustöötajate, õppejõudude, koolitajate, vabatahtlike ja noorsootöö spetsialistide ja noorteorganisatsioonide, kultuuriloojate ja treenerite vahel oma noorteni jõudmist puudutavate teadmiste laiendamisel ning rahvusvahelise ja mitmekeelse mõõtme tugevdamisel, pidades eelkõige silmas Euroopa haridusruumi, mis tuleb saavutada 2025. aastaks;
20. nõuab tervise terviklikku mõistmist, mis hõlmab üldist füüsilist, vaimset ja sotsiaalset heaolu ning nõuab terviklikke ennetus- ja ravistrateegiaid, sealhulgas kultuuri- ja sporditegevust, ning loominguliste ja sotsiaalsete oskuste arendamise edendamist;
21. rõhutab vajadust edendada sihipäraste põlvkondadevaheliste teenuste väljatöötamist ja pakkumist, mis ühendavad vanemate inimeste kogemused noorte julgustamisega nii, et mõlemad sellest kasu saavad;
22. rõhutab kultuuri põhjapanevat tähtsust laste ja noorte individuaalse identiteedi arendamisel, samuti nende hariduses, sealhulgas nende arusaamises ühiskonnast, ning nende üldise heaolu jaoks;
23. rõhutab tungivat vajadust luua kaasav, loominguline, dünaamiline ja tervislik õpikeskkond juba varasest east alates, et vähendada psühhofüüsiliste häirete ohtu täiskasvanueas; nõuab sellega seoses tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kõikide kunstilise eneseväljenduse vormide, st muusika, teatri, kino, dokumentaalfilmi, animatsiooni, kujutava kunsti, tantsu ja uute eksperimentaalkunstivormide kaasamise ja laiendamise koolide õppekavadesse ning õppekavavälise kunsti- ja sporditegevusena, stimuleerides seeläbi väljendusvabadust ja loovust ning võimaldades õpilastel aktiivselt osaleda ja avastada oma andeid; rõhutab, et kunst võib olla interdistsiplinaarsete projektide ideaalne komponent ja võib edendada kriitilist mõtlemist ning seetõttu ei tohiks see piirduda kunstitundidega;
24. nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja ametiasutused arendaksid sporditaristut ning suurendaksid põhjalikult kehalise kasvatuse ja õppekavavälise füüsilise tegevuse mahtu koolides, sealhulgas puuetega lastele ja noortele suunatud tegevusi; rõhutab, et sport, nagu ka kunst, võib olla tõrjutuse ohus olevate laste kaasamisel tugev vahend; tuletab meelde, et kunstid ja sport koolide õppekavades võivad aidata võidelda noorte ja hariduse ülemaailmsete probleemidega, sealhulgas õpiraskuste ja õpihäiretega, samuti kiusamise, vihakõne ja psühhotroopsete ainete tarbimisega;