5.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 125/475 Neljapäev, 15. september 2022
BY.
arvestades, et uue seaduse vastuvõtmisele ei eelnenud ühtegi avalikku konsultatsiooni ja valitsusväliste organisatsioonidega otse ei konsulteeritud, mis on vastuolus Veneetsia komisjoni 20. juuni 2017. aasta arvamuses esitatud soovitusega, et avalik konsultatsioon peaks võimaluse korral hõlmama kõiki kodanikuühiskonna organisatsioone, kelle staatust, rahastamist või tegevusvaldkondi kõnealuse õigusakti jõustumine mõjutab; arvestades, et uue seaduse kohaselt võib riigikontroll nüüd nendes organisatsioonides läbi viia korrapäraseid finantskontrolle; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid on mures selle pärast, et riigikontrolli, kelle peamine ülesanne on jälgida avaliku sektori vahendite, mitte eraannetuste kasutamist, kasutatakse neile suurema surve avaldamiseks; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid on hoiatanud, et uue valitsusväliseid organisatsioone käsitleva seadusega sekkub riik ühinemisvabaduse alusel loodud organisatsioonide autonoomiasse, avalikke huve kaitsvate kodanike eraellu ning et see seadus kahjustab sõnavabadust ja demokraatlikku üldsust tervikuna; arvestades, et riigikontroll alustas 17. mail 2022 kümnete valitsusväliste organisatsioonide kontrollimist, nõudes neilt raamatupidamis- ja rahavoogude juhtimise poliitika esitamist;
BZ.
arvestades, et 23. juulil 2021 teatati, et sihtasutuse Euroopa Majanduspiirkond ja Norra Grandid doonorriigid – Island, Liechtenstein ja Norra – ei jõudnud kokkuleppele fondihalduri määramises, kes haldaks Ungari kodanikuühiskonna rahastamist; arvestades, et selle tagajärjel ei rakendata praegusel rahastamisperioodil ühtegi programmi, mis muudab Ungarile eraldatud 214,6 miljoni euro suuruse rahastamise kehtetuks;
CA. arvestades, et Veneetsia komisjon ja OSCE ODIHR märkisid oma 17. detsembri 2018. aasta ühisarvamuses 20. juuli 2018. aasta seaduse XLI (millega muudetakse teatavaid maksuseadusi ja muid seonduvaid seadusi) artikli 253 ning sisserände erimaksu kohta, et 25 % maks Ungaris toimuvaks, sisserännet toetavaks tegevuseks antavale rahalisele toetusele või Ungaris asuvale, sisserännet soodustavat tegevust toetavale organisatsioonile antavale rahalisele toetusele ei vasta seaduslikkuse nõudele ning kujutab endast põhjendamatut sekkumist mõjutatud valitsusväliste organisatsioo­ nide väljendus- ja ühinemisvabadusse;
CB.
arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik rõhutas oma 21. mai 2019. aasta aruandes, mis järgnes 4.– 8. veebruaril 2019 Ungarisse toimunud visiidile, et seadusandlikud meetmed olid häbimärgistanud ja kriminalisee­ rinud kodanikuühiskonna tegevuse, mida tuleks demokraatlikus ühiskonnas pidada täielikult õiguspäraseks, ning neil on pidev heidutav mõju valitsusvälistele organisatsioonidele, märkides samas, et mõned õigusnormid on erakordselt ebamäärased, meelevaldsed ja praktikas rakendamata;
CC. arvestades, et pärast 10.–17. juulil 2019 Ungarisse tehtud visiiti märkis rändajate inimõigustega tegeleva ÜRO eriraportöör oma 11. mai 2020. aasta aruandes, et Ungaris rändajate õigustega tegelevatel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on õigusaktide muutmise, finantspiirangute ning muude asjakohaste ametiasutuste võetud operatiiv- ja praktiliste meetmete tõttu olnud oma õiguspärase ja olulise töö tegemisel palju takistusi; arvestades, et ÜRO eriraportöör täheldas samuti, et mitme kodanikuühiskonna organisatsiooni suhtes oli läbi viidud laimukampaaniaid, millele mõnel juhul järgnesid haldus- või kriminaaluurimised;
Õigus võrdsele kohtlemisele, sealhulgas LGBTIQ kogukonna liikmete õigused
CD.
arvestades, et 13. juulil 2022 märkis komisjon õigusriigi olukorda käsitleva 2022. aasta aruande Ungarit käsitlevas peatükis, et Ungari põhiõiguste volinik on omandanud rohkem pädevusi, kuid et usaldusväärsus on vähenenud seoses kahtlustega, kas ta on sõltumatu; arvestades, et 14.–25. märtsil 2022 toimunud riiklike inimõiguste institutsioonide ülemaailmse liidu akrediteerimise allkomitee virtuaalse istungjärgu aruandes ja soovitustes soovitas riiklike inimõiguste institutsioonide ülemaailmne liit alandada põhiõiguste voliniku staatust astmele B, kuna allkomitee ei olnud saanud vajalikke kirjalikke tõendeid selle kohta, et volinik täidab tulemuslikult oma volitusi seoses vähekaitstud rühmadega, nagu etnilised vähemused, LGBTIQ kogukonna liikmed, inimõiguste kaitsjad, pagulased ja rändajad, või seoses oluliste inimõiguste küsimustega, nagu meedia mitmekesisus, kodanikuühiskonna tegutsemisruum ja kohtusüsteemi sõltumatus; arvestades, et allkomitee oli seisukohal, et volinik tegutses viisil, mis tõsiselt kahjustab inimõigustega tegelevate riiklike institutsioonide standardite kriteeriumeid käsitlevate Pariisi põhimõtete järgimist; arvestades, et allkomitee juhtis tähelepanu ka probleemidele, mis on seotud valiku- ja ametisse nimetamise protsessi ning töösidemete ja koostööga kodanikuühiskonna organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjatega;