5.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 125/405 Kolmapäev, 14. september 2022
(8a)
Taastuvenergia potentsiaali realiseerimiseks vajalikuks peetavad tingimused on Euroopa meredel ja ookeanidel, kaasa arvatud saarte ja äärepoolseimate piirkondade ümbruses, erinevad.
Seetõttu on liit võtnud kohustuse töötada välja alternatiivsed tehnoloogiad, millel ei oleks kõnealuste erilist huvi pakkuvate piirkondade merekeskkonnale kahjulikku mõju.
(8b)
Et realiseerida kõikide Euroopa merede ja ookeanide taastuvenergia potentsiaal, tuleb võtta arvesse merekeskkonna geograafilist mitmekesisust ja alternatiivseid kasutusviise, mis eeldab palju mitmekesisemat tehnoloogiliste lahenduste kogumit.
Sellised lahendused hõlmavad ujuvaid avamere tuuleparke ja päikeseener­ giaparke, laineenergiat, hoovusenergiat, tõusu-mõõnaenergiat, temperatuuri- ja soolsusgradiendi erinevust, mereveekütet ja -jahutust, geotermilist energiat ja veeorganismide biomassi (vetikad).
(8c)
Taastuvenergia projektide elluviimisel maapiirkondades ja põllumajandusmaal üldiselt tuleks lähtuda proportsionaalsuse, täiendavuse ja hüvitamise põhimõtetest.
Liikmesriigid peaksid tagama taastuvenergia projektide nõuetekohase kasutuselevõtu, et vältida põllumajandusmaa kadu, ning soodustama selliste asjakohaste tehnoloogiate väljatöötamist ja kasutamist, mis muudavad taastuvenergia tootmise põllumajanduse ja loomakasvatusega kokkusobivaks.
(9)
Taastuvelektri ostulepingute turg kasvab kiiresti ja sellega luuakse toodetava taastuvelektri jaoks täiendav turulepääsu võimalus liikmesriikide toetuskavade ja otse hulgimüügiturul elektrienergia müümise kõrval.
Samal ajal tagavad need lepingud tootjale teatava sissetulekukindluse ning kasutaja saab kasu stabiilsest elektrihinnast.
Taastuvelektri ostulepingute turg piirdub endiselt väikese arvu liikmesriikide ja suurettevõtjatega ning suurel osal liidu turust püsivad endiselt olulised haldusalased, tehnilised ja rahalised tõkked.
Lisaks taastuvelektri ostulepingutele hindab komisjon takistusi selliste taastuvatest energiaallikatest toodetud kütte ja jahutuse ostulepingute sõlmimisel, millel on ELi kliimaeesmärkide ja taastuvate energiaallikate alaste eesmärkide saavutamisel üha suurem roll.
Artikli 15 kohaseid olemasolevaid meetmeid, millega soovitakse edendada taastuvelektri ostulepingute kasutuselevõttu, tuleks seega veelgi tugevdada ning selleks tuleks kaaluda krediiditagatiste kasutamist selliste lepingutega seotud rahaliste riskide vähendamiseks; seejuures tuleks arvesse võtta, et kui tegemist on riigi tagatistega, ei tohiks need välja tõrjuda erasektori rahastust.
(10)
Üks suur takistus taastuvenergia kasutuselevõtul on liiga keerukad ja ülemäära pikad haldusmenetlused.
Haldus- ja loamenetlusi tuleb veelgi lihtsustada, et vähendada halduskoormust nii taastuvenergia projektide kui ka nendega seotud võrgutaristu projektide puhul.
Ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist peaks komisjon vaatama läbi lubade andmise suunised, et lühendada ja lihtsustada uute, ajakohastatavate ja uuendatavate taastuvenergia projektide protsesse.
Kõnealuste suuniste raames tuleks välja töötada põhilised tulemusnäitajad.
(10a) Euroopa energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisele lähemale jõudmises on oluline roll kohalikel ja piirkondlikel
omavalitsustel.
Kohalik energiatootmine on oluline, et edendada taastuvenergia tootmist, vähendada sõltuvust väljastpoolt liitu pärinevast energiast ja langetada energiaostuvõimetuse määra.
(11)
Hoonetes peitub suur kasutamata võimalus aidata tulemuslikult vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid liidus.
Kütmise ja jahutamisega seotud CO2 heite vähendamine selles sektoris taastuvenergia tootmise ja kasutamise osakaalu suurendamise kaudu, eelkõige kohalikus kontekstis, on vajalik, et jõuda Euroopa kliimamääruses seatud liidu sihini saavutada kliimaneutraalsus.
Viimasel kümnendil ei ole aga tehtud edusamme taastuvenergia kasutamisel kütmiseks ja jahutamiseks – enamjaolt põhineb see biomassi ulatuslikumal kasutamisel.
Kui ei seata soovituslikke eesmärke hoonete puhul taastuvenergia tootmise ja kasutamise suurendamiseks, ei ole võimalik jälgida taastuvenergia kasutuselevõtus tehtavaid edusamme ja kindlaks teha ilmnevaid kitsaskohti.
Liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta hoonetes taastuvenergia kasutamise soovitusliku eesmärgi saavutamisel arvesse heitsoojusja heitjahutusenergiat kuni 20 % ulatuses, ülempiiriga 54 %.
Peale selle antakse eesmärkide seadmisega investoritele pikaajaline signaal ka vahetult pärast 2030. aastat algavaks ajavahemikuks.
Sellega täiendatakse üldise energiatõhususe ja hoonete energiatõhususega seotud kohustusi ning järgitakse energiatõhususe esikohale