C 125/402
ET
Euroopa Liidu Teataja
5.4.2023
Kolmapäev, 14. september 2022 (3h)
Toonitab, et äärepoolseimates saarepiirkondades ja muudes äärepoolseimates piirkondades on energiavarustus nende väiksusest ja energiasüsteemide isoleeritusest tingitult suur probleem, kuna need sõltuvad üldjuhul elektri tootmise, transpordi ja kütte osas fossiilkütuste impordist.
(3i)
On arvamusel, et taastuvenergia, sealhulgas tõusu-mõõnaenergia kasutamine peaks olema prioriteet, ning on veendunud, et see võib saartele tuua suurt kasu, võttes arvesse kohalike kogukondade vajadusi, sealhulgas saarte traditsioonilise arhitektuuri ja kohalike elupaikade säilitamist; nõuab seepärast paljude eri taastuvate energiaallikate arendamise toetamist vastavalt nende geograafilistele iseärasustele; peab saarte algatatud saastevaba vesiniku programme kiiduväärseks.
(4)
Üha rohkem tunnistatakse vajadust viia bioenergiapoliitika kooskõlla biomassi astmelise kasutamise põhimõttega (8), et tagada õiglane juurdepääs biomassi tooraineturule suure lisaväärtusega uuenduslike bioressursipõhiste lahenduste väljatöötamiseks ja kestliku ringbiomajanduse loomiseks.
Bioenergia toetuskavade koostamisel peaksid liikmesriigid seega võtma arvesse kättesaadavaid kestlikke energia tootmiseks ja muul eesmärgil kasutatavaid biomassivarusid ning süsinikku siduva metsa ja ökosüsteemide säilitamist, elurikkuse kaitset, samuti ringmajanduse ja biomassi astmelise kasutamise põhimõtteid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (9) kehtestatud jäätmehierarhiat.
Neil peaks aga siiski olema võimalik anda toetust kändudest ja juurtest energia tootmiseks juhul, kui tegemist on jäätmete või jääkidega, mis on tekkinud niisuguste tööde tegemisel, mille esmane eesmärk on looduskaitse ja maastikukorraldus, näiteks kui need on pärit teeäärtest.
Igal juhul peaksid liikmesriigid hoiduma kvaliteetse ümarpuidu kasutamisest energia saamiseks, välja arvatud täpselt määratletud juhtudel, näiteks metsa- või maastikupõlengute ennetamise ja sanitaarraie korral.
Puitbiomassi tuleks kooskõlas astmelise kasutamise põhimõttega kasutada lähtuvalt selle suurimast majanduslikust ja keskkonnaga seotud lisaväärtusest järgmises prioriteetsuse järjekorras: 1) puidupõhised tooted, 2) nende kasutusea pikendamine, 3) korduskasutamine, 4) ringlussevõtt, 5) bioenergia ja 6) kõrvaldamine.
Kui puitbiomassi ei ole majanduslikult otstarbekas või keskkonna seisukohalt asjakohane kasutada muul viisil, aitab sellest energia saamine vähendada taastumatutest energiaallikatest energia tootmist.
Liikmesriikide bioenergia toetuskavad peaksid seepärast olema suunatud selliste lähteainete kasutamisele, mille puhul turukonkurents materjalisektoritega on väike ja mille kasutamist peetakse nii kliima kui ka elurikkuse seisukohalt positiivseks; sellega hoitakse ära negatiivsed stiimulid bioenergia mittekestlikuks kasutamiseks, nagu on kirjeldatud Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandes „The use of woody biomass for energy production in the EU“ („Puitbiomassi kasutamine ELis energia tootmiseks“) (10).
Teisalt on vaja astmelise kasutamise põhimõttest tuleneva täiendava mõju määratlemisel mõista riikide eripärasid, mille alusel liikmesriigid oma toetuskavu välja töötavad.
Prioriteetne valik peaks olema jäätmetekke ärahoidmine ning jäätmete korduskasutamine ja ringlussevõtt.
Liikmesriigid peaksid hoiduma selliste toetuskavade koostamisest, mis oleksid vastuolus jäätmekäitluse eesmärkidega ja mis tooksid kaasa ringlussevõetavate jäätmete ebatõhusa kasutamise.
Peale selle ei tohiks liikmesriigid bioenergia tõhusama kasutamise tagamiseks alates 2026. aastast enam toetada üksnes elektrienergiat tootvaid jaamu, välja arvatud juhul, kui need paiknevad piirkonnas, millel on eristaatus seoses fossiilkütustest loobumisega, ▌ kui neis toimub süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine või kui neis ei ole võimalik teha koostootmisele suunatud muudatusi ning kui komisjon on niisuguste erandlike ja põhjendatud juhtumite korral andnud sellele oma heakskiidu.
(5)
Taastuvelektri tootmise kiiret kasvu ja selle kulupõhise konkurentsivõime suurenemist saab kasutada üha suurema osakaalu saavutamiseks energianõudluses, näiteks soojuspumpade kasutamisega ruumide kütmiseks ja madala­ temperatuurilistes tööstusprotsessides, elektrisõidukite kasutamisega transpordis või elektriahjude kasutamisega teatavates tööstusharudes.
Taastuvelektrit saab kasutada ka selliste sünteetiliste kütuste tootmiseks, mida tarbitakse
(8)
Astmelise kasutamise põhimõtte eesmärk on saavutada biomassi kasutamisel ressursitõhusus selle kaudu, et biomassi kasutamist materjalina eelistatakse võimaluse korral alati selle kasutamisele energia saamiseks ning seeläbi suurendatakse olemasoleva biomassi kogust süsteemis.
Puitbiomassi tuleks kooskõlas astmelise kasutamise põhimõttega kasutada lähtuvalt selle suurimast majanduslikust ja keskkonnaga seotud lisaväärtusest järgmises prioriteetsuse järjekorras: 1) puidupõhised tooted, 2) nende kasutusea pikendamine, 3) korduskasutamine, 4) ringlussevõtt, 5) bioenergia ja 6) kõrvaldamine.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).
https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC122719.
(9) (10)