C 125/400
ET
Euroopa Liidu Teataja
5.4.2023
Kolmapäev, 14. september 2022 (1g)
Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada, et ELi energiapoliitika raames soodustatakse investeerimist taastuv­ energia tootmisse, säilitades samal ajal iga liikmesriigi energiasuveräänsuse.
(1h)
Taastuvenergia direktiiv kuulub paketti „Eesmärk 55“, millel on liidule samuti mitmesugune mõju, sealhulgas konkurentsivõimele, töökohtade loomisele, leibkondade ostujõule, kliimaeesmärkide saavutamisele ja kasvuhoo­ negaaside heite ülekandumise ulatusele.
Seetõttu tuleks paketti „Eesmärk 55“ kuuluvate määruste makromajanduslikku koondmõju hinnata põhjalikult ja korrapäraselt.
(2)
Taastuvenergial on Euroopa rohelise kokkuleppe täitmisel ja 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamisel põhjapanev roll, sest energiasektorist pärineb liidus üle 75 % kasvuhoonegaaside koguheitest.
Taastuvenergia aitab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kaudu ühtlasi leevendada keskkonnaga seotud probleeme, näiteks elurikkuse vähenemist ning maa-, vee- ja õhusaastet, eeldusel et taastuvad energiaallikad ise neid probleeme ei süvenda.
Taastuvenergia madalad tegevuskulud ja hinnašokkide harvem esinemine fossiilkütustega võrreldes annavad taastuvenergiale keskse tähtsusega rolli energiaostuvõimetuse vastu võitlemisel.
(2a)
Kuna sajandi keskpaigaks on üha rohkem riike pühendunud kliimaneutraalsusele, suureneb prognooside kohaselt nii sise- kui ka ülemaailmne nõudlus taastuvenergia tehnoloogiate järele ning see pakub märkimisväärseid võimalusi töökohtade loomiseks, Euroopa taastuvate energiaallikate tööstusliku baasi laiendamiseks ning Euroopa jätkuvaks juhtpositsiooniks uuenduslike taastuvenergia tehnoloogiate alases teadus- ja arendustege­ vuses, mis omakorda suurendab Euroopa ettevõtjate konkurentsieelist ja ELi energiaalast sõltumatust fossiilkütuste impordist.
(2b)
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal summaarses energia lõpptarbimises oli ELis 2020. aastal 22 % (4), st 2 protsendipunkti võrra suurem kui siht, mis oli 2020. aastaks taastuvenergia osakaalule summaarses energia lõpptarbimises seatud direktiiviga 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta.
(2c)
Taastuvenergia on kestliku arengu põhitegur, mis aitab otseselt ja kaudselt kaasa paljude kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, kaasa arvatud vaesuse leevendamine, haridus, vesi ja sanitaartingimused.
Taastuvad energiaallikad pakuvad ka ulatuslikke sotsiaal-majanduslikke hüvesid, luues uusi töökohti ja edendades kohalikku tööstust.
(2d)
Rahvusvahelisel tasandil võttis komisjon ÜRO 2021. aasta kliimamuutuste konverentsil (COP 26) koos ülemaailmsete partneritega kohustuse lõpetada otsetoetuste andmine energiale, mille tootmiseks kasutatakse rahvusvahelisel tasandil fossiilkütuseid ilma kasvuhoonegaase oluliselt vähendava tehnoloogiata, ning kasutada neid rahalisi vahendeid taastuvenergia kasutuselevõtuks.
(2e)
COP 26-l suurendas komisjon koos maailma liidritega üldisi eesmärke, mis on seotud kogu maailma metsade säilitamise ja taastamisega ning heitevabale transpordile ülemineku kiirendamisega.
(2f)
Taastuvenergia tootmine toimub sageli kohalikul tasandil ja sõltub piirkondlikest VKEdest; liikmesriigid peaksid seetõttu eesmärkide seadmisse ja poliitikameetmete toetamisse kaasama täielikult ka kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused.
(2g)
Kuna ligikaudu 35 miljonit eurooplast on energiaostuvõimetud (5), on taastuvenergiapoliitikal kõikides energiaostuvõimetust ja tarbijate kaitsetust käsitlevates strateegiates oluline roll.
(4) (5)
https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1 Komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta soovitus (EL) 2020/1563, mis käsitleb energiaostuvõimetust.