5.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 125/299 Kolmapäev, 14. september 2022
(15)
Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet tuleks alati kohaldada proportsionaalselt ning käesoleva direktiivi nõuded ei tohiks liikmesriikidele kaasa tuua kattuvaid või vastuolulisi kohustusi, kui põhimõtte kohaldamine on otseselt tagatud muude õigusaktidega.
Nii võib see olla ühishuviprojektide puhul, mis on kantud liidu loendisse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/869 (15) artiklile 3, millega kehtestatakse nõuded võtta nende projektide arendamisel ja hindamisel arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.
(16)
Euroopa rohelises kokkuleppes on kesksel kohal õiglane üleminek kliimaneutraalsele liidule 2050. aastaks.
Energiaostuvõimetuse mõiste on võtmekohal seadusandlikus paketis „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, mille eesmärk on hõlbustada õiglast energiasüsteemi ümberkujundamist.
Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1999 ning direktiivile (EL) 2019/944 (16) esitas komisjon soovituslikud suunised asjakohaste energiaostuvõimetuse mõõtmise näitajate kohta ja mõiste „märkimisväärne arv energiaostuvõimetuid kodumaja­ pidamisi“ määratlemiseks (17).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide (EL) 2019/944 ning 2009/73/EÜ (18) kohaselt peavad liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid kindlaks tehtud energiaostuvõimetuse lahendamiseks, sealhulgas meetmeid vaesuse laiemas kontekstis.
See on eriti oluline energiahindade tõusu ja inflatsioonisurve kontekstis, kus liidu energiasüsteemi süsteemsete probleemide lahendamiseks tuleks rakendada nii lühi- kui ka pikaajalisi meetmeid.
(17)
Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamisest peaksid kasu saama madala ja keskmise sissetulekuga leibkonnad, vähekaitstud tarbijad, sealhulgas lõppkasutajad, energiaostuvõimetusega kokku puutuvad või selle ohus olevad inimesed, sotsiaaleluruumides elavad inimesed ning VKEd ja mikroettevõtjad.
Energiatõhususmeetmeid tuleks rakendada esmajärjekorras nende üksikisikute ja leibkondade olukorra parandamiseks ja energiaostuvõime­ tuse leevendamiseks ning need ei tohiks soodustada eluaseme-, liikuvus- või energiakulude ebaproportsionaalset suurenemist.
Terviklik lähenemisviis poliitika kujundamisele ning poliitika ja meetmete rakendamisele nõuab liikmesriikidelt selle tagamist, et muud poliitikad ja meetmed ei avaldaks neile üksikisikutele ja leibkondadele kahjulikku mõju.
(18)
Käesolev direktiiv moodustab osa energiatõhususe poliitika laiemast poliitikaraamistikust, milles käsitletakse energiatõhususe võimalusi konkreetsetes poliitikavaldkondades, sealhulgas hoonete puhul (direktiiv 2010/31/EL (19)), toodete puhul (direktiiv 2009/125/EÜ, määrus (EL) 2017/1369 ja määrus (EL) 2020/740 (20)) ning juhtimismehhanismis (määrus (EL) 2018/1999).
Nendel poliitikameetmetel on väga oluline roll energiasäästu saavutamisel toodete asendamisel või hoonete ehitamisel või renoveerimisel (21).
(19)
Ambitsioonika energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks tuleb kõrvaldada tõkked, et soodustada investeerimist energiatõhususe meetmetesse.
Programmi LIFE puhtale energiale ülemineku alamprogrammist eraldatakse rahalised vahendid Euroopa energiatõhususpoliitika rakendamise parimate tavade arendamise toetamisele ning selle raames käsitletakse energiatõhususe saavutamise käitumuslikke, turu- ja regulatiivseid tõkkeid.
(15)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2022. aasta määrus (EL) 2022/869 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013 (ELT L 152, 3.6.2022, lk 45).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).
Komisjoni soovitus, mis käsitleb energiaostuvõimetust (C(2020)9600).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrus (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/740, mis käsitleb rehvide kütusesäästlikkuse ja muude näitajate märgistamist.
Lisaks annavad 2030. aasta energiasäästueesmärgi saavutamisse olulise panuse toodete läbivaatamise rakendamine 2020.–2024. aasta ökodisaini töökava ja renoveerimislaine tegevuskava raames ning hoonete energiatõhususe direktiivi läbivaatamine.
(16) (17) (18) (19) (20)
(21)