C 125/400
DA
Den Europæiske Unions Tidende
5.4.2023
Onsdag den 14. september 2022 (1g)
Dette direktiv har til formål at sikre, at der som led i EU's energipolitik tilskyndes til investeringer i produktion af vedvarende energi, samtidig med at den enkelte medlemsstats suverænitet på energiområdet opretholdes.
(1h)
Direktivet om vedvarende energi er en del af »Fit for 55-pakken«, som også vil få mange virkninger for Unionen, herunder for konkurrenceevnen, jobskabelsen, husholdningernes købekraft, opfyldelsen af klimamålene og omfanget af kulstoflækage.
Der bør derfor regelmæssigt foretages en omfattende evaluering af den samlede makroøkonomiske virkning af de forordninger, der udgør »Fit for 55-pakken«.
(2)
Vedvarende energi spiller en afgørende rolle med hensyn til at gennemføre den europæiske grønne pagt og opnå klimaneutralitet senest i 2050, eftersom energisektoren bidrager med over 75 % af de samlede drivhusgasemissioner i Unionen.
Ved at reducere disse drivhusgasemissioner bidrager vedvarende energi også til at tackle miljørelaterede udfordringer såsom tab af biodiversitet og jord-, vand- og luftforurening, så længe brugen af de vedvarende energikilder ikke selv forværrer disse udfordringer.
De lave driftsomkostninger ved vedvarende energi og den ringere eksponering for prischok sammenlignet med fossile brændstoffer giver vedvarende energi en vigtig rolle i bekæmpelsen af energifattigdom.
(2a)
Eftersom stadig flere lande forpligter sig til klimaneutralitet senest i midten af århundredet, forventes både den indenlandske og globale efterspørgsel efter vedvarende teknologier at stige og give betydelige muligheder for jobskabelse, udvidelse af et europæisk industrigrundlag for vedvarende energi og fortsat europæisk lederskab inden for forskning og udvikling af innovative vedvarende teknologier, hvilket igen vil øge de europæiske virksomheders konkurrencemæssige fordel og EU's energimæssige uafhængighed af import af fossile brændstoffer.
(2b)
Andelen af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i EU nåede op på 22 % i 2020 (4), 2 procentpoint over målet for andelen af vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug for 2020 som fastsat i direktiv 2009/28/EF om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder.
(2c)
Vedvarende energi er en vigtig katalysator for bæredygtig udvikling og bidrager direkte og indirekte til mange af målene for bæredygtig udvikling (SDG), herunder fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, vand og sanitet.
Vedvarende energikilder giver også omfattende socioøkonomiske fordele, skaber nye arbejdspladser og fremmer lokale industrier.
(2d)
På internationalt plan forpligtede Kommissionen sig på FN's klimakonference (COP 26) i 2021 sammen med sine globale partnere til at sætte en stopper for den direkte støtte til international energi fra fossile brændstoffer med uformindsket CO2-udledning og til at anvende disse midler til at udbrede vedvarende energikilder.
(2e)
På COP26 hævede Kommissionen sammen med de globale ledere det globale ambitionsniveau for bevaring og genopretning af skove verden over og for en fremskyndet omstilling til nulemissionstransport.
(2f)
Produktion af vedvarende energi sker ofte på lokalt plan og er afhængig af regionale SMV'er.
Medlemsstaterne bør derfor fuldt ud inddrage lokale og regionale myndigheder i opstillingen af mål og støtten til politiske foranstaltninger.
(2g)
Eftersom ca. 35 mio.
europæere er ramt af energifattigdom (5), har politikker for vedvarende energi en vigtig rolle at spille i enhver strategi til bekæmpelse af energifattigdom og forbrugersårbarhed.
(4) (5)
https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20220119-1 Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 af 14. oktober 2020 om energifattigdom.