5.4.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 125/299 Středa 14. září 2022
(15)
Zásada „energetická účinnost v první řadě“ by měla být vždy uplatňována úměrným způsobem a požadavky této směrnice by neměly obnášet překrývající se nebo protichůdné povinnosti členských států, pokud je uplatňování této zásady zajištěno přímo jinými právními předpisy.
Tak tomu může být v případě projektů společného zájmu zařazených na unijní seznam podle článku 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 (15), který zavádí požadavky na zohlednění zásady „energetická účinnost v první řadě“ při vypracovávání a posuzování uvedených projektů.
(16)
Spravedlivý přechod ke klimaticky neutrální Unii do roku 2050 je ústředním prvkem Zelené dohody pro Evropu.
Energetická chudoba je klíčovou koncepcí konsolidovanou v legislativním balíčku nazvaném „Čistá energie pro všechny Evropany“ a má usnadnit spravedlivou transformaci energetiky.
Podle nařízení (EU) 2018/1999 a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (16) poskytla Komise orientační pokyny týkající se vhodných ukazatelů pro měření energetické chudoby a definice „značného počtu domácností trpících energetickou chudobou“ (17).
Směrnice (EU) 2019/944 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES (18) vyžadují, aby členské státy přijaly vhodná opatření s cílem řešit zjištěné případy energetické chudoby, včetně opatření pro řešení širšího kontextu chudoby.
To je obzvláště důležité v souvislosti s rostoucími cenami energie a inflačním tlakem, kdy by měla být provedena krátkodobá i dlouhodobá opatření k řešení systémových problémů energetického systému Unie.
(17)
Z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ by měly mít prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci včetně konečných uživatelů, lidé postižení nebo ohrožení energetickou chudobou a lidé žijící v sociálním bydlení, jakož i malé a střední podniky a mikropodniky.
Opatření v oblasti energetické účinnosti by se měla provádět přednostně s cílem zlepšit situaci těchto jednotlivců a domácností a zmírnit energetickou chudobu a neměla by podněcovat žádné nepřiměřené zvyšování nákladů na bydlení, mobilitu nebo energii.
Holistický přístup k tvorbě politik a provádění politik a opatření vyžaduje, aby členské státy zajistily, že ostatní politiky a opatření nebudou mít na tyto jednotlivce a domácnosti žádný nepříznivý dopad.
(18)
Tato směrnice je součástí širšího rámce politik v oblasti energetické účinnosti, který se zabývá potenciálem energetické účinnosti v konkrétních oblastech politiky, včetně budov (směrnice 2010/31/EU (19)), výrobků (směrnice 2009/125/ES, nařízení (EU) 2017/1369 a nařízení (EU) 2020/740 (20)) a mechanismu správy (nařízení (EU) 2018/1999).
Uvedené politiky hrají velmi důležitou úlohu při dosahování úspor energie při výměně výrobků nebo výstavbě či renovaci budov (21).
(19)
Dosažení ambiciózního cíle v oblasti energetické účinnosti vyžaduje odstranění překážek, aby bylo snazší investovat do opatření v této oblasti.
Dílčí program programu LIFE „Přechod na čistou energii“ vyčlení financování na podporu rozvoje evropských osvědčených postupů při provádění politiky v oblasti energetické účinnosti s cílem řešit překážky související s chováním, překážky na trhu a regulační překážky, jež brání energetické účinnosti.
(15)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/869 ze dne 30. května 2022, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013 (Úř. věst.
L 152, 3.6.2022, s. 45).
Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst.
L 158, 14.6.2019, s. 125).
Doporučení Komise týkající se energetické chudoby (C(2020)9600 final).
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES (Úř. věst.
L 211, 14.8.2009, s. 94).
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst.
L 153, 18.6.2010, s. 13).
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie; nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 ze dne 4. července 2017, kterým se stanoví rámec pro označování energetickými štítky, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740 ze dne 25. května 2020 o označování pneumatik s ohledem na palivovou účinnost a jiné parametry.
Kromě toho bude významným příspěvkem k dosažení cíle v oblasti úspor energie pro rok 2030 také posuzování produktů podle pracovního plánu v oblasti ekodesignu na období 2020–2024 a akčního plánu „Renovační vlna“, společně s revizí směrnice o energetické náročnosti budov.
(16) (17) (18) (19) (20)
(21)