C 125/142
CS
Úřední věstník Evropské unie
5.4.2023
Čtvrtek 15. září 2022
6.
podporuje záměr Komise přispět k celkovému ochlazení vytvořením platformy EU pro ozeleňování měst; žádá Komisi, aby stanovila ambiciózní a konkrétní závazné cíle v oblastech městské biologické rozmanitosti, řešení inspirovaných přírodou, přístupů založených na ekosystémech a zelené infrastruktury, přičemž tyto cíle by měly být ku prospěchu lidem i přírodě a měly by přispět k dosažení obecných cílů v oblasti biologické rozmanitosti; zdůrazňuje, že je třeba zahrnout opatření, jako je minimální podíl zelených střech na nových budovách, která případně podpoří městské zemědělství, včetně využívání produktivních stromů, zajistí, aby v městských zelených oblastech v EU nebyly používány chemické pesticidy a bylo omezeno používání hnojiv, a zvýší počet zelených ploch ve městech v závislosti na počtu obyvatel;
7. vyzývá členské státy, aby upřednostňovaly a určily krátkodobá, střednědobá a dlouhodobá opatření na obnovu ekosystémů, které byly poškozeny v důsledku extrémních povětrnostních jevů; dále vyzývá k tomu, aby byly vypracovány pokyny EU pro plány obnovy po odeznění mimořádných událostí, jejichž cílem bude určit prioritní oblasti pro fáze obnovy, renovace a rekonstrukce po katastrofách způsobených povodněmi, lesními požáry, vlnami veder nebo suchem, a aby byla vypracována doporučení ke zvýšení odolnosti a revitalizaci postižených zdrojů obživy, hospodářství a zasaženého životního prostředí;
8.
žádá Komisi, aby poskytla pokyny, které mohou zúčastněné strany využít k posílení odolnosti lidí i ekosystémů vůči suchu; poukazuje na to, že koordinovaná činnost na evropské úrovni je zapotřebí také v oblasti výzkumu a sledování sucha mezi již existujícími subjekty, jako je Evropská observatoř pro sledování sucha, Evropská agentura pro životní prostředí, služba programu Copernicus pro podporu krizového řízení a další příslušné zúčastněné strany; zdůrazňuje, že pokud jde o financování, je nutné nalézt vhodnou finanční podporu v rámci SZP, národních plánů pro oživení a odolnost a dalších regionálních fondů;
9. je si vědom toho, že mezi nejzranitelnější patří středomořské státy a že je důležité zavést konkrétní mechanismy a zdroje, které by reagovaly na rizika a dopady extrémních povětrnostních událostí na území těchto států; zdůrazňuje, že sucho a další povětrnostní jevy související s klimatickou krizí mají nejen dopady na životní prostředí, ale také sociální, kulturní, hospodářské a politické dopady, a zvyšují tak riziko prohlubování sociálních nerovností;
10. poukazuje na negativní vliv přírodních katastrof na hospodářskou, sociální a územní soudržnost v EU, což brání provádění politiky soudržnosti Unie; v tomto ohledu připomíná, že do roku 2030 bude do transformace energetiky, dekarbonizace a obnovitelných zdrojů ze zdrojů politiky soudržnosti investováno více než 100 miliard EUR; uznává zvláštní zranitelnost území uvedených v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie, zejména ostrovů a horských regionů, a v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie;
11. opakuje, že podporuje strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu; vyjadřuje však politování nad tím, že tato strategie nestanoví konkrétní, měřitelné a časově vymezené cíle, po jejichž dosažení by se EU a její členské státy mohly stát odolnými vůči změně klimatu, a připomíná výzvu Parlamentu, aby byly stanoveny závazné a vyčíslitelné cíle; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby navrhla komplexní, ambiciózní a právně závazný evropský rámec pro přizpůsobení se změně klimatu, včetně vhodných legislativních nástrojů, se zvláštním důrazem na nejzranitelnější regiony;
12. vyzývá Komisi, aby urychleně vypracovala komplexní celounijní posouzení klimatických rizik a zvláště se přitom zaměřila na rizika sucha, lesních požárů, zdravotních hrozeb, zranitelnosti ekosystémů a dopadu na kritické infrastruktury a síťové hotspoty, což jí umožní řídit a upřednostňovat krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé úsilí o přizpůsobení se změně klimatu a dosažení odolnosti; vyzývá zejména k tomu, aby byl do léta 2023 dokončen zátěžový test EU týkající se odolnosti klíčové infrastruktury vůči změně klimatu;
13. poukazuje na to, že klimatická krize prohlubuje stávající nerovnosti; zdůrazňuje, že obzvláště jsou klimatickou krizí zasaženy nízkopříjmové domácnosti a zranitelné osoby, které vyžadují zvláštní podporu, aby se mohly měnícímu se klimatu přizpůsobit; vítá sociální politiku ve všech členských státech, která chrání pracovníky před nepříznivými dopady klimatické krize na pracovišti, a vybízí členské státy, aby opatření pro přizpůsobení se změně klimatu začlenily do svých právních předpisů v oblasti práce a sociálních věcí;