C 125/142
BG
Официален вестник на Европейския съюз
5.4.2023 г.
Четвъртък, 15 септември 2022 r.
6. подкрепя намерението на Комисията да допринесе за цялостен охлаждащ ефект чрез създаване на платформа на ЕС за екологизиране на градовете; призовава Комисията да определи амбициозни и конкретни обвързващи цели по отношение на градското биологично разнообразие, природосъобразните решения, основаните на екосистемите подходи и екологосъо­ бразната инфраструктура, които ще са от полза както за хората, така и за дивата флора и фауна и ще допринасят за общите цели в областта на биологичното разнообразие; подчертава необходимостта от включване на мерки, като например минимален дял зелени покриви на новите сгради, подкрепа за градското земеделие, включително използването на плодородни дървета, когато е целесъобразно, гарантиране, че не се използват химически пестициди, намаляване на използването на торове в градските зелени площи в ЕС и увеличаване на броя на зелените площи в съответствие с броя на жителите;
7. призовава държавите членки да разглеждат като приоритет и да определят краткосрочни, средносрочни и дългосрочни мерки за възстановяване на увредените екосистеми в резултат на екстремни метеорологични явления; освен това призовава в насоките на ЕС за плановете за възстановяване след извънредни ситуации да се определят приоритетните области за фазите на възстановяване, рехабилитация и реконструкция след бедствия, причинени от наводнения, горски пожари, горещи вълни или суши, включително препоръки за повишаване на устойчивостта и съживяване на поминъка, икономиките и засегнатата околна среда;
8. отправя искане към Комисията да предостави насоки, които заинтересованите страни да могат да използват за повишаване на устойчивостта на суши както на хората, така и на екосистемите; подчертава, че е необходимо и координирано сътрудничество на европейско равнище в областта на научните изследвания и мониторинга между вече съществуващи органи като Европейската обсерватория за сушите, ЕАОС, услугата за управление на извънредни ситуации на „Коперник“ и други подходящи заинтересовани страни; подчертава, че в областта на финансирането следва да се определи подходяща финансова подкрепа в рамките на ОСП, националните планове за възстановяване и устойчивост и други регионални фондове;
9. признава особената уязвимост на средиземноморските държави и значението на използването на специфични механизми и ресурси за справяне с рисковете и последиците от тези екстремни явления в тези райони; подчертава, че сушата и други климатични кризи оказват въздействие не само върху околната среда, но имат и социални, културни, икономически и политически последици, като увеличават риска от задълбочаване на социалните неравенства;
10. подчертава отрицателното въздействие на природните бедствия върху икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС, което възпрепятства прилагането на политиката на сближаване на Съюза; в тази връзка припомня, че над 100 милиарда евро от средствата за политиката на сближаване ще бъдат инвестирани в енергийния преход, декарбонизацията и възобновяемите енергийни източници до 2030 г.; признава особената уязвимост на териториите, изброени в член 174 от ДФЕС, по-специално островите и планинските региони, и в член 349 от ДФЕС;
11. отново изразява своята подкрепа за стратегията на ЕС за адаптиране; изразява съжаление обаче, че стратегията за адаптиране не определя конкретни, измерими и обвързани със срокове цели, за да могат ЕС и неговите държави членки да станат устойчиви спрямо изменението на климата, и припомня призива на Парламента за обвързващи и количествено измерими цели; във връзка с това призовава Комисията да предложи всеобхватна, амбициозна и правно обвързваща европейска рамка за адаптиране към изменението на климата, включително подходящите законодателни инструменти, с особен акцент върху най-уязвимите региони;
12. призовава Комисията спешно да изготви всеобхватна оценка на рисковете, свързани с климата, в целия ЕС, като обърне специално внимание на рисковете от суши, горски пожари, заплахи за здравето, уязвимост на екосистемите и въздействието върху критичната инфраструктура и горещите точки на мрежите, за да насочва и приоритизира краткосрочните, средносрочните и дългосрочните усилия за адаптиране и устойчивост; призовава по-специално до лятото на 2023 г. да бъде проведен стрес тест за устойчивостта на ЕС спрямо изменението на климата във връзка с ключовата инфраструктура;
13. посочва, че кризата в областта на климата изостря съществуващите неравенства; подчертава, че домакинствата с ниски доходи и уязвимите хора са особено засегнати от кризата в областта на климата и се нуждаят от специална подкрепа, за да се приспособят към променящия се климат; приветства социалните политики във всички държави членки, които защитават работниците от неблагоприятните последици от кризата в областта на климата на работното място, и насърчава държавите членки да интегрират адаптирането към изменението на климата в своите трудови и социални политики;