23.3.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 107/23
(132) Šajā samēra pārbaudē Komisija īpašu uzmanību pievērsīs Regulas (ES) 2020/852 3. pantam, ieskaitot principam “nenodari būtisku kaitējumu” un citām salīdzināmām metodēm, piemēram, ekosistēmas pieejai jūras zvejniecību pārvaldībai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 3. punktu.
KZP veido tiesību akti, ar ko tiek izveidots visaptverošs zvejniecības pārvaldības regulējums, kurš paredz ekoloģiskās, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas kritēriju līdzsvarošanu.
(133) Turklāt attiecīgā gadījumā Komisija var ņemt vērā arī to, vai ierosinātais atbalsts rada citu pozitīvu vai negatīvu ietekmi.
Ja šāda cita pozitīvā ietekme atbilst tam, ko iemieso tādas Savienības rīcībpolitikas kā Eiropas zaļais kurss, arī ilgtspējīga zilā ekonomika (49), stratēģija “No lauka līdz galdam” (50), Aprites ekonomikas rīcības plāns (51), Biodaudzveidības stratēģija (52), ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns (53), Stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām (54) vai rīcībpolitikas, kas saistītas ar energoefektivitāti (55), iniciatīva, kas saistīta ar paziņojumu “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (56), tad var pieņemt, ka ierosinātais atbalsts, kas salāgots ar šādām Savienības rīcībpolitikām, nodrošina šādu plašāku pozitīvu ietekmi.
(134) Savukārt atbalsts, kas veicina zvejas kapacitātes palielināšanu vai kā rezultātā notiek pārzveja vai zvejas piepūles pārvirzīšana, kas varētu novest pie pārzvejas (sk. šo pamatnostādņu 4. punktu), visticamāk, kaitēs virzībai uz KZP mērķiem.
Ņemot vērā juridisko un ekonomisko kontekstu zvejniecības nozarē, kur uzņēmumi konkurē par ierobežotu resursu izmantošanu, ir maz ticams, ka pasākumi, kuru radītā ietekme principā ir uzskatāma par kaitīgu, samēra pārbaudē varētu uzrādīt pozitīvu rezultātu.
(135) Izņemot šajās pamatnostādnēs konkrēti paredzēto atbalstu, ir maz ticams, ka samēra pārbaudes rezultāti varētu būt pozitīvi tāda veida atbalsta pasākumiem, kuri principā uzskatāmi par kaitīgiem, proti, kuri: (a) palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti; (b) paredzēti tāda aprīkojuma iegādei, kas palielina zvejas kuģa spēju atrast zivis; (c) paredzēti zvejas kuģu būvniecībai, iegādei vai importēšanai; (49) Regulas (ES) 2021/1139 2. panta 15. punktā “ilgtspējīga zilā ekonomika” ir definēta kā “visas nozaru un starpnozaru ekonomiskās darbības iekšējā tirgū, kas saistītas ar okeāniem, jūrām, piekrastes un iekšējiem ūdeņiem un aptver Savienības salu un tālākos reģionus un valstis, kurām ir tikai sauszemes robežas, un kas ietver jaunās nozares un ārpustirgus preces un pakalpojumus, un ar ko tiecas nodrošināt vides, sociālo un ekonomisko ilgtspēju ilgtermiņā, un kas atbilst IAM, jo īpaši 14.
IAM, un Savienības tiesību aktiem vides jomā”.
Sk. arī Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par jaunu pieeju ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku.
ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā” (COM (2021) 240 final).
(50) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģija “No lauka līdz galdam”.
Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020) 381 final).
(51) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns: par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020) 98 final).
(52) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam.
Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020) 380 final).
(53) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem.
ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns” (COM(2021) 400 final).
(54) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija” (COM(2013) 216 final).
(55) Jo īpaši saistībā ar energoefektivitātes pamatmērķi, kas ietverts 1. panta 1. punktā Direktīvā 2012/27/ES, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2002 (2018. gada 11. decembris), ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefek­ tivitāti (OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.).
(56) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas digitālās nākotnes veidošana” (COM(2020) 67 final).