C 100/34
SV
Europeiska unionens officiella tidning
16.3.2023
3.7 EESK noterar att sektorns konkurrenskraft är direkt påverkad av den europeiska gröna given, eftersom den innebär ett paradigmskifte för hela vattenvägssektorn.
Genomförandet av den kommer att bidra till att alternativa bränslen och alternativ teknik införs snabbare.
EESK påpekar dock att den begränsade infrastrukturen och tillgången på alternativa bränslen hindrar en snabbare omställning, och efterlyser således omedelbara investeringar på detta område, till exempel inom ramen för en ny särskild EU-fond för maritim verksamhet.
Särdragen hos varje fartygstyp bör beaktas, genom särskilda färdplaner för framdrivningssystem, bränslen och utsläppsfri teknik.
3.8 EESK oroar sig över handelshindren i Asien gentemot europeiska företag, och vill att gällande och framtida bilaterala avtal och frihandelsavtal samt ekonomiska partnerskap ska uppdateras med klausuler som säkerställer fritt marknads­ tillträde för EU:s företag inom den maritima sektorn, innebär ett förbud mot handelshinder, kräver ömsesidighet och säkrar tillbörlig aktsamhet.
3.9 EESK anser att man bäst kan ta itu med handelsprotektionism genom internationella diskussioner och avtal, och uppmanar kommissionen att på internationell nivå göra ännu mer för att det ska fastställas globala regler.
Alternativt måste kommissionen vidta ensidiga åtgärder – så länge som det är nödvändigt – för att stärka sin position jämte internationella konkurrenter.
Enligt EESK är det av högsta prioritet att vidta åtgärder mot utländsk subventionering och skadlig prissättning.
3.10 Industrin för maritim teknik är en hörnsten i EU:s blå ekonomi, eftersom den bygger och i efterhand anpassar fartyg, strukturer och teknik, till exempel för att utveckla en miljövänlig fiskeflotta, havsbaserad förnybar energi, vattenbruk och djuphavsutvinning.
För att kunna uppnå målen i den europeiska gröna given måste EU avsevärt öka sin industriella kapacitet för havsbaserad förnybar energi och för andra alternativa bränslen.
I annat fall kommer EU att behöva förlita sig på utländsk kapacitet för att kunna utveckla denna strategiska marknad och uppnå de egna målen i den europeiska gröna given.
För att undanröja denna risk uppmanas kommissionen att omedelbart klassa den strategiska sektorn för maritim teknik och sektorns verksamhet som ”kritisk infrastruktur”.
3.11 Kommittén är övertygad om att EU endast kan uppnå ekonomiskt ledarskap med hjälp av starka produktions­ anläggningar på EU:s territorium, eftersom detta är det enda sättet att säkerställa en hållbar ekonomisk och social utveckling, värna EU:s försvar och strategiska oberoende på det maritima området, upprätthålla EU-medborgarnas säkerhet och trygga deras arbetstillfällen.
Vi efterlyser även ett särskilt program och incitament för tillverkare som vill flytta tillbaka sina produktionsanläggningar till EU (återflytt).
4.
Sysselsättning och kompetens 4.1
Sektorn för maritim teknik står för omkring 1 miljon arbetstillfällen i Europas kustregioner (8).
4.2 För att man ska kunna anamma miljöanpassning och digitalisering och införa banbrytande teknik måste arbetskraften specialiseras.
EESK uppmanar således kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och snarast genomföra omfattande program för omskolning, kompetensutveckling och yrkesutbildning, genom programutvärdering och kompetenscertifiering, med fullt deltagande av arbetsmarknadens parter och den akademiska världen.
Kommittén efterlyser dessutom konkret ekonomiskt stöd för EU-pakten för kompetens och för särskilda kampanjer som gör sektorn mer attraktiv, även för kvinnor och ungdomar samt för personer med funktionsnedsättning och med särskild kompetens.
EESK påpekar också att sektorn för maritim teknik är i behov av arbetstagare med bättre färdigheter inom robotteknik, artificiell intelligens, cybersäkerhet, sensorer, automatisering och 3D-printing samt av högkvalificerade ingenjörer, och detta utöver sektorns särskilda behov av industriarbetare (svetsare, elektriker, rörläggare osv.).
4.3 Europeiska företag följer de striktaste internationella sociala normerna, i full överensstämmelse med EU-lagstift­ ningen och ILO-reglerna.
EESK framhåller det arbete som europeiska företag gör när det gäller att gå i bräschen för och skärpa de internationella arbetsnormerna, liksom vikten av goda arbetsvillkor, anständiga löner och social trygghet för sektorns arbetstagare, och efterlyser större insatser för att inrätta och stärka europeiska företagsråd.
Kommittén erinrar om att arbetstagare som blir utstationerade i en annan medlemsstat måste omfattas av en uppsättning centrala rättigheter som gäller i värdmedlemsstaten, i enlighet med direktivet om utstationering av arbetstagare.
(8)
A Future European Maritime Technology Industrial Policy.