C 100/74
SL
Uradni list Evropske unije
16.3.2023
6.2 Nekatere sredozemske države niso naklonjene hitremu digitalnem prehodu.
Politična nepripravljenost je posledica strahu pred izgubo nadzora nad prebivalstvom, kar vodi v filtriranje vsebin in cenzuro.
Po drugi strani lahko digitalna orodja organizacijam civilne družbe omogočijo, da so slišana in spodbujajo demokracijo.
Tunizijska četverica za nacionalni dialog, ki je leta 2015 prejela Nobelovo nagrado za mir, je primer pomembne vloge, ki jo lahko imajo organizacije civilne družbe pri mirni tranziciji v družbi.
6.3 Digitalizacija utira pot socialnemu in gospodarskemu razvoju, zato bi moral neodvisni organ vzpostaviti ustrezen digitalni regulativni okvir, s katerim se spodbujajo načela, povezana z digitalnimi pravicami, kot je internetna nevtralnost.
6.4 Hitra digitalizacija povečuje tveganje kibernetskih groženj.
Organi imajo ključno vlogo pri oblikovanju dobro zasnovanega zakonodajnega okvira za zaščito uporabnikov.
Tako Maroko in Tunizija kot Alžirija in Egipt že imajo zakone o kibernetski varnosti, vendar ti zakoni nimajo elementov varstva podatkov (31).
Ključno je, da se zaščitijo občutljivi osebni podatki ljudi, kot so podatki o zdravju itd.
6.5 Varstvo podatkov postaja eno najpomembnejših področij digitalnega prehoda.
Vprašanje lastništva in varovanja ogromne količine podatkov je visoko na dnevnem redu oblikovalcev politik.
To je odziv na porast analitike masovnih podatkov in na platforme družbenih medijev, ki pridobivajo moč in vpliv brez primere.
Po nekaterih trditvah je regulativni okvir v južnem sosedstvu še vedno premalo razvit, zakonodaja za nastajajoče tehnologije pa se ne sprejema dovolj hitro (32).
Nekatere države celo izražajo pomanjkanje politične volje za napredek na tem področju.
To vprašanje je še bolj pereče v primeru občutljivih podatkov, na primer v zvezi z zdravstvenimi aplikacijami in platformami.
Skeptične so predvsem južne države, kjer zakonodaja v zvezi s splošno uredbo o varstvu podatkov in podobnim varstvom zasebnosti morda še ni sprejeta.
Cilj akta o digitalnih storitvah in akta o digitalnih trgih je v Evropi ustvariti varnejši digitalni prostor za uporabnike ter hkrati spodbujati inovacije in konkurenčnost.
6.6 Druga past digitalizacije je digitalno piratstvo.
Digitalizirane stvaritve, za katere veljajo pravice intelektualne lastnine, je izjemno enostavno in poceni kopirati in razširjati v velikem obsegu.
Ta pojav bo še bolj prizadel ustvarjalna podjetja, brez učinkovite zakonodaje pa bodo poslovni modeli umetnikov in ustvarjalcev postali nevzdržni.
6.7 Digitalizacija lahko privede do zatiranja pravic državljanov.
V nekaterih državah oblasti spodkopavajo digitalne pravice, saj digitalizacijo obravnavajo kot sredstvo nadzora.
Na primer, zaradi pandemije so se za spremljanje širjenja virusa uporabljale aplikacije za sledenje lokaciji, kar je vzbujalo pomisleke glede človekovih pravic (33).
Možnost sledenja vsem digitalnim dejavnostim je resna grožnja demokraciji in se lahko uporablja za zatiranje.
Poročilo o svobodi na internetu za leto 2021 je najvišje uvrstilo Francijo z 78 točkami od 100, Italija je imela 76 točk, Tunizija 63, Maroko 53, Libanon 51, Jordanija 47, Turčija 34 in Egipt 26 (34).
6.8 Digitalni razkorak, ki še vedno ni odpravljen, lahko privede do večjih neenakosti in razhajanj znotraj sredozemske regije.
Nekatere države nimajo digitalne infrastrukture (pokritost ali dostop do fiksnih širokopasovnih omrežij), nekatera oddaljena in podeželska območja pa lahko preprosto ostanejo brez pokritosti ali omrežij 4G/5G.
Razkorak povzročata tudi pomanjkanje digitalnih veščin med prebivalstvom ter digitalna nepismenost.
Zlasti nizka raven digitalne pismenosti je pogostejša v južnih državah, še posebej med ženskami in starejšimi (35).
(31) (32) (33) (34) (35)
Langendorf, M., Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls (Uporaba Evropske digitalne agende v sredozemskih partnerskih državah: priložnosti in pasti), IEMed Mediterranean Yearbook, 2021.
Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitalna preobrazba v južnem sosedstvu), anketa mreže EuroMeSCo in Euromeda, 2021.
Langendorf, M., Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls (Uporaba Evropske digitalne agende v sredozemskih partnerskih državah: priložnosti in pasti), IEMed Mediterranean Yearbook, 2021. https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom Sidło, K., Digital Transformation in the Southern Neighbourhood (Digitalna preobrazba v južnem sosedstvu), anketa mreže EuroMeSCo in Euromeda, 2021.