C 100/34
SL
Uradni list Evropske unije
16.3.2023
3.7 EESO ugotavlja, da evropski zeleni dogovor neposredno vpliva na konkurenčnost sektorja, saj prinaša spremembo paradigme za celoten sektor prevoza po vodnih poteh.
Njegovo izvajanje bo omogočilo hitrejše uvajanje alternativnih goriv in tehnologij.
Vendar pa EESO opozarja, da omejena infrastruktura in razpoložljivost alternativnih goriv ovirata hitrejši prehod, zato poziva k takojšnjim naložbam na tem področju, na primer z ustanovitvijo posebnega sklada EU za pomorstvo.
Upoštevati bi bilo treba posebne značilnosti posameznih vrst plovil, za kar bi bilo treba pripraviti posebne načrte za pogonske sisteme, goriva in brezemisijske tehnologije.
3.8 EESO je zaskrbljen zaradi trgovinskih ovir v Aziji za evropska podjetja in poziva, naj se sedanji in prihodnji dvostranski in prostotrgovinski sporazumi ter gospodarska partnerstva dopolnijo s klavzulami, ki bi pomorskim podjetjem EU omogočala prost dostop na trg, prepovedovala trgovinske ovire, zahtevala vzajemnost in zagotavljala potrebno skrbnost.
3.9 EESO meni, da so mednarodne razprave in sporazumi najboljši način za boj proti trgovinskemu protekcionizmu, in poziva Evropsko komisijo, naj si na mednarodni ravni bolj prizadeva za določitev globalnih pravil.
Druga možnost je, da Evropska komisija uporablja enostranske ukrepe, dokler je to potrebno, da bi tako vplivala na svoje mednarodne tekmece.
EESO meni, da je ukrepanje proti tujemu subvencioniranju in škodljivemu oblikovanju cen ena najpomembnejših prednostnih nalog.
3.10 Industrija pomorske tehnologije je temelj evropskega modrega gospodarstva, saj gradi in naknadno opremlja plovila, strukture in tehnologije, npr. za razvoj zelenih ribiških flot, energije iz obnovljivih virov na morju, akvakulture in globokomorskega rudarjenja.
Da bi EU dosegla cilje evropskega zelenega dogovora, bo morala znatno povečati svoje industrijske zmogljivosti za obnovljive vire energije na morju in druga alternativna goriva.
V nasprotnem primeru se bo morala pri razvoju tega strateškega trga in doseganju svojih ciljev evropskega zelenega dogovora zanašati na tuje zmogljivosti.
Da bi se izognili temu tveganju, EESO poziva Evropsko komisijo, naj strateški sektor pomorske tehnologije in njegove dejavnosti nemudoma opredeli kot kritično infrastrukturo.
3.11 EESO je trdno prepričan, da je vodilni gospodarski položaj EU mogoče doseči le z močnimi proizvodnimi zmogljivostmi na ozemlju EU, saj je to edina možnost za trajnostni gospodarski in socialni razvoj, zaščito obrambne in strateške pomorske avtonomije EU, varnost državljanov EU in ohranitev njihovih delovnih mest.
EESO poziva tudi k oblikovanju posebnega programa in spodbud za proizvajalce, ki želijo svoje proizvodne obrate seliti nazaj v EU.
4.
Zaposlovanje ter znanja in spretnosti 4.1
Sektor pomorske tehnologije ustvarja približno en milijon delovnih mest v obmorskih regijah po vsej Evropi (8).
4.2 Za ekologizacijo, digitalizacijo in uvajanje prebojnih tehnologij je potrebna specializacija delovne sile.
Zato EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj pripravijo in takoj začnejo izvajati obsežne programe za preusposabljanje in izpopolnjevanje ter programe za poklicno izobraževanje in usposabljanje, vključno z njihovim ocenjevanjem in certificiranjem kvalifikacij, v kar naj v celoti vključijo socialne partnerje in akademske kroge.
Poleg tega poziva h konkretni finančni podpori za evropski pakt za znanja in spretnosti ter namenskim kampanjam, ki bodo povečale privlačnost sektorja, tudi za ženske, mlade, invalidne osebe in osebe s posebnimi spretnostmi.
Opozarja, da sektor pomorske tehnologije potrebuje delavce z boljšim znanjem s področja robotike, umetne inteligence, kibernetske varnosti, senzorike, avtomatizacije in 3D-tiska, pa tudi visokokvalificirane inženirje, poleg tega pa posebej potrebuje tudi proizvodne delavce (npr. varilce, električarje, inštalaterje strojnih inštalacij).
4.3 Evropska podjetja spoštujejo najvišje mednarodne socialne standarde ter v celoti spoštujejo zakonodajo EU in pravila Mednarodne organizacije dela.
EESO priznava njihova prizadevanja, da bi bila vodilna pri zviševanju mednarodnih standardov dela, ter pomen dobrih delovnih pogojev, dostojnega plačila in socialne varnosti za delovno silo v sektorju.
Poziva k večjim prizadevanjem za ustanovitev in utrditev evropskih svetov delavcev.
Poleg tega znova poudarja, da morajo imeti delavci, napoteni na delo v drugo države članico, v skladu z direktivo o napotitvi delavcev enake temeljne pravice, kot veljajo v državi članici gostiteljici.
(8)
A Future European Maritime Technology Industrial Policy (Prihodnja industrijska politika za evropsko pomorsko tehnologijo).