C 100/34
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
16.3.2023.
3.7.
EESK norāda, ka Eiropas zaļais kurss tieši ietekmē nozares konkurētspēju, jo tas nozīmē paradigmas maiņu visā ūdensceļu transporta nozarē.
Tā īstenošanas rezultātā tiks ātrāk ieviestas alternatīvās degvielas un tehnoloģijas.
Tomēr EESK norāda, ka ātrāku pāreju kavē ierobežotā infrastruktūra un alternatīvo degvielu pieejamība, un tādēļ aicina šajā jomā veikt tūlītējus ieguldījumus, piemēram, izveidojot īpašu ES jūrlietu fondu.
Būtu jāņem vērā katra kuģa tipa īpatnības, paredzot īpašus ceļvežus dzinēju sistēmām, degvielām un bezemisiju tehnoloģijām.
3.8.
EESK pauž bažas par tirdzniecības šķēršļiem, kas Āzijā pastāv attiecībā uz Eiropas uzņēmumiem, un aicina pašreizējos un nākamos divpusējos un brīvās tirdzniecības nolīgumus un ekonomiskās partnerības atjaunināt ar klauzulām, kas ES jūrniecības uzņēmumiem nodrošinātu brīvu piekļuvi tirgum, aizliegtu tirdzniecības šķēršļus, pieprasītu savstarpīgumu un nodrošinātu pienācīgu rūpību.
3.9.
EESK uzskata, ka labākais veids, kā cīnīties pret tirdzniecības protekcionismu, ir starptautiskās diskusijas un nolīgumi, un aicina Eiropas Komisiju pastiprināt starptautiska līmeņa centienus, lai panāktu globālus noteikumus.
Kā alternatīvu Eiropas Komisijai ir jāpiemēro vienpusējas darbības – tik ilgi, cik nepieciešams, – lai radītu sviras ietekmi uz starptautiskajiem konkurentiem.
EESK uzskata, ka viena no galvenajām prioritātēm ir vērsties pret ārvalstu subsīdiju ietekmi un zaudējumus radošām cenām.
3.10.
Jūrniecības tehnoloģiju nozare ir viens no Eiropas zilās ekonomikas stūrakmeņiem, jo tā būvē un modernizē kuģus, struktūras un tehnoloģijas, piemēram, lai attīstītu zaļās zvejas floti, atkrastes atjaunīgās enerģijas ieguvi, akvakultūru un dziļjūras izrakteņu ieguvi.
Lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus, Eiropas Savienībai būs ievērojami jāpalielina sava rūpnieciskā jauda atkrastes atjaunīgo jūras energoresursu un citu alternatīvo degvielu jomā.
Pretējā gadījumā Eiropas Savienībai, lai attīstītu šo stratēģisko tirgu un sasniegtu pašas izvirzītos Eiropas zaļā kursa mērķus, būs jāpaļaujas uz ārvalstu jaudu.
Lai izvairītos no šāda riska, EESK aicina Eiropas Komisiju nekavējoties kvalificēt stratēģisko jūrniecības tehnoloģiju nozari un tās darbību kā “kritisko infrastruktūru”.
3.11.
Komiteja ir pārliecināta, ka ES vadošo lomu ekonomikā var panākt tikai ar spēcīgām ražotnēm ES teritorijā, jo tā ir vienīgā iespēja nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, saglabāt ES aizsardzību un jūrniecības stratēģisko autonomiju, nodrošināt ES iedzīvotāju drošību un aizsargāt viņu darbvietas.
EESK arī aicina izstrādāt īpašu programmu un ieviest stimulus ražotājiem, kuri vēlas pārvietot savas ražotnes atpakaļ uz Eiropas Savienību (repatriācija).
4.
Nodarbinātība un prasmes 4.1.
Jūrniecības tehnoloģiju nozare rada aptuveni 1 miljonu darbvietu piejūras reģionos visā Eiropā (8).
4.2.
Lai īstenotu zaļināšanu un digitalizāciju un ieviestu revolucionāras tehnoloģijas, ir vajadzīga darbaspēka specializācija.
Šajā nolūkā EESK mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, novērtējot programmas un sertificējot prasmes, izstrādāt un nekavējoties īstenot plaša mēroga pārkvalifikācijas, prasmju pilnveides un profesionālās izglītības un apmācības programmas, pilnībā iesaistot sociālos partnerus un akadēmiskās aprindas.
Turklāt EESK aicina sniegt konkrētu finansiālu atbalstu ES Prasmju paktam un īpašām kampaņām, kas padarīs nozari pievilcīgāku, tostarp sievietēm un jauniešiem, kā arī personām ar invaliditāti un īpašām kompetencēm.
EESK arī norāda, ka jūrniecības tehnoloģiju nozarē ir vajadzīgi darbinieki ar uzlabotām prasmēm robotikā, mākslīgajā intelektā, kiberdrošībā, sensoros, automatizācijā un 3D drukāšanā, kā arī augsti kvalificēti inženieri, papildus nozares īpašajai vajadzībai pēc fiziska darba strādniekiem (piemēram, metinātājiem, elektriķiem, cauruļvadu montētājiem).
4.3.
Eiropas uzņēmumi ievēro visaugstākos starptautiskos sociālos standartus pilnībā atbilstīgi ES tiesību aktiem un SDO noteikumiem.
EESK atzinīgi vērtē darbu, ko Eiropas uzņēmumi veic, uzņemoties vadību un paaugstinot starptautiskos darba standartus, un atzīst, cik svarīgi nozares darbaspēkam ir labi darba apstākļi, pienācīgs atalgojums un sociālais nodrošinājums, kā arī aicina darīt vairāk, lai izveidotu un konsolidētu Eiropas uzņēmumu padomes.
Komiteja arī atkārtoti norāda, ka darba ņēmējiem, kas norīkoti darbā citā dalībvalstī, saskaņā ar Darba ņēmēju norīkošanas direktīvu jābūt tiesībām izmantot pamattiesības, kas ir spēkā uzņemošajā dalībvalstī.
(8)
A Future European Maritime Technology Industrial Policy (Turpmākā Eiropas jūrniecības tehnoloģiju rūpniecības politika).