C 100/34
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 3 16
3.7.
EESRK pažymi, kad Europos žaliasis kursas daro tiesioginę įtaką sektoriaus konkurencingumui, nes juo siekiama viso vandens transporto sektoriaus esminio pokyčio.
Jį įgyvendinus paspartės perėjimas prie alternatyviųjų degalų ir technologijų.
Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad greitesniam perėjimui trukdo ribota infrastruktūra ir ribotas alternatyviųjų degalų prieinamumas, todėl ragina nedelsiant investuoti į šią sritį, pavyzdžiui, įsteigiant specialų ES jūrų fondą.
Reikėtų atsižvelgti į kiekvieno tipo laivų ypatumus ir parengti konkrečius veiksmų planus, susijusius su varymo sistemomis, degalais ir netaršiomis technologijomis.
3.8.
EESRK nerimauja dėl Azijos prekybos kliūčių Europos įmonėms ir ragina atnaujinti esamus ir būsimus dvišalius ir laisvosios prekybos susitarimus bei ekonominės partnerystės susitarimus, įtraukiant į juos nuostatas, kuriomis būtų užtikrintas laisvas ES jūrų laivybos įmonių patekimas į rinką, uždraustos prekybos kliūtys, reikalaujama abipusiškumo ir užtikrinamas išsamus patikrinimas.
3.9.
EESRK mano, kad tarptautinės diskusijos ir susitarimai yra geriausias būdas kovoti su prekybos protekcionizmu, ir prašo EK tarptautiniu mastu dėti daugiau pastangų siekiant pasaulinių taisyklių.
Antraip EK turi taikyti vienašališkus veiksmus – tol, kol tai būtina, – kad tarptautinių konkurentų atžvilgiu būtų įgytas svertas.
EESRK mano, kad vienas svarbiausių prioritetų yra imtis veiksmų prieš užsienio subsidijavimą ir žalingų kainų nustatymą.
3.10.
Jūrų technologijų sektorius taip pat yra Europos mėlynosios ekonomikos pagrindas, nes jame statomi ir modernizuojami laivai, konstrukcijos ir technologijos, pavyzdžiui, skirtos ekologiškos žvejybos laivynui, jūrų atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, akvakultūrai ir giliavandenei kasybai plėtoti.
Kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai, ES turės gerokai padidinti savo pramonės pajėgumus, susijusius su jūrų atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir kitais alternatyviaisiais degalais.
Kitaip, kad išplėtotų šią strateginę rinką ir pasiektų Europos žaliojo kurso tikslus, ES turės kliautis užsienio pajėgumais.
Kad būtų išvengta šios rizikos, EESRK ragina EK strateginį jūrų technologijų sektorių ir jo veiklą nedelsiant priskirti ypatingos svarbos infrastruktūrai.
3.11.
Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad ES ekonominė lyderystė gali būti pasiekta tik turint stiprias gamybos priemones ES teritorijoje, nes tik taip galima užtikrinti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi, apsaugoti ES gynybą ir strateginę jūrų sektoriaus autonomiją, užtikrinti ES piliečių saugumą ir išsaugoti darbo vietas.
EESRK taip pat ragina parengti specialią programą ir paskatas gamintojams, norintiems savo gamybos įmones perkelti į ES (į kitas šalis perkeltos veiklos sugrąžinimas).
4.
Užimtumas ir įgūdžiai 4.1.
Jūrų technologijų sektorius Europoje sukuria apie 1 mln. darbo vietų (8).
4.2.
Žaliosios bei skaitmeninės pertvarkos ir proveržio technologijų diegimas reikalauja darbo jėgos specializacijos.
Todėl EESRK ragina EK ir valstybes nares, visapusiškai įtraukiant socialinius partnerius ir akademinę bendruomenę, parengti ir nedelsiant įgyvendinti plataus masto perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir profesinio mokymo programas, įvertinti jas ir sertifikuoti įgūdžius.
Be to, EESRK ragina skirti konkrečią finansinę paramą ES įgūdžių paktui ir tikslinėms kampanijoms siekiant padidinti šio sektoriaus patrauklumą, be kita ko, moterims ir jaunimui, taip pat asmenims su negalia ir specialiųjų kompetencijų turintiems asmenims.
EESRK taip pat atkreipia dėmesį, kad jūrų technologijų sektoriui reikia darbuotojų, turinčių geresnių įgūdžių robotikos, dirbtinio intelekto, kibernetinio saugumo, jutiklių, automatizavimo ir 3D spausdinimo srityse, taip pat aukštos kvalifikacijos inžinierių, be to, šiam sektoriui ypač reikalingi darbininkai (pvz., suvirintojai, elektrikai, vamzdynų montuotojai).
4.3.
Europos įmonės laikosi aukščiausių tarptautinių socialinių standartų ir visiškai atitinka ES teisės aktus ir TDO taisykles.
EESRK pripažįsta Europos įmonių darbą vadovaujant tarptautinių darbo standartų orientavimui ir griežtinimui, taip pat gerų darbo sąlygų, deramo darbo užmokesčio ir socialinės apsaugos svarbą šio sektoriaus darbuotojams ir ragina dėti daugiau pastangų kuriant ir stiprinant Europos įmonių tarybas.
Be to, Komitetas pakartoja, kad į kitą valstybę narę komandiruoti darbuotojai turi turėti teisę į visas pagrindines teises, galiojančias priimančiojoje valstybėje narėje pagal Darbuotojų komandiravimo direktyvą.
(8)
A Future European Maritime Technology Industrial Policy („Būsima Europos jūrų technologijų pramonės politika“).