C 100/74
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.3.16.
6.2.
Egyes földközi-tengeri országok vonakodnak a gyors digitális átállástól.
A politikai akarat hiánya a lakosság feletti ellenőrzés elvesztésétől való félelemből fakad, ami tartalomszűréshez és cenzúrázáshoz vezet.
Eközben a digitális eszközök lehetővé tudják tenni a civil társadalmi szervezetek számára, hogy hallassák a hangjukat és előmozdítsák a demokráciát.
A 2015-ös Nobel-békedíjjal kitüntetett tunéziai nemzeti párbeszéd kvartettje a példa arra, hogy a civil társadalmi szervezetek milyen fontos szerepet játszhatnak egy társadalom békés átalakulásában.
6.3.
Mivel a digitalizáció megnyitja az utat a társadalmi és gazdasági fejlődés előtt, egy független hatóságnak megfelelő digitális szabályozási keretet kell létrehoznia, előmozdítva a digitális jogok elveit, például a hálózatsemlegességet.
6.4.
A gyors digitalizáció növeli a kiberfenyegetések kockázatát.
A hatóságok kulcsszerepet játszanak a felhasználók védelmét szolgáló, jól megtervezett jogi keret létrehozásában.
Jelenleg Marokkó, Tunézia, Algéria és Egyiptom is elfogadott kiberbiztonsági jogszabályokat.
Ezekből a rendelkezésekből azonban hiányoznak az adatvédelmi elemek (31).
Ez pedig alapvető fontosságú az érzékeny személyes adatok, például az egészségügyi stb.
adatok védelme szempontjából.
6.5.
Az adatvédelem a digitális átállás egyik legfontosabb területe.
A politikai döntéshozók napirendjén kiemelt helyen szerepel a tulajdonjog kérdése és a hatalmas mennyiségű adat védelme, válaszul a nagy adathalmazok elemzésében tapasztalt fellendülésre, valamint a közösségimédia-platformok hatalmának és befolyásának példátlan megerősödésére.
Egyesek szerint a szabályozási keret a déli szomszédságban még mindig fejletlen, és a kialakulóban lévő technológiákra vonatkozó jogszabályokat nem fogadják el elég gyorsan (32).
Vannak olyan országok, amelyek még annak is hangot adnak, hogy nincs meg a politikai akarat az ügyben való előrelépésre.
A probléma még súlyosabb az érzékeny adatok esetében, például az egészségügyi alkalmazásokkal és platformokkal összefüggésben.
Ugyanis szkepticizmus tapasztalható a déli országokban, ahol még mindig nincsenek jogszabályok az általános adatvédelemre és a magánélet hasonló védelmére.
Európában a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály és a digitális piacokról szóló jogszabály célja, hogy biztonságosabb digitális teret hozzon létre a felhasználók számára, miközben előmozdítja az innovációt és a versenyképességet.
6.6.
A digitalizáció másik veszélye a digitális kalózkodás.
A szellemitulajdon-jogi oltalom alatt álló digitalizált alkotások rendkívül könnyen és olcsón lemásolhatók és széles körben terjeszthetők.
A kreatív vállalkozásokat jobban sújtja majd ez a jelenség, és hatékony jogszabályok hiányában a művészek és a kreatív munkavállalók üzleti modelljei fenntarthatatlanná válnak.
6.7.
A digitalizáció a polgárok elnyomásához vezethet.
Néhány országban a hatóságok támadják a digitális jogokat, mivel a digitalizációt megfigyelési eszköznek tekintik.
A világjárvány miatt például helymeghatározási alkalmazásokat használtak a vírus terjedésének nyomon követésére, ami aggályokat vetett fel az emberi jogokkal kapcsolatban (33).
Az a lehetőség, hogy minden digitális tevékenységet nyomon kövessenek, komoly fenyegetést jelent a demokráciára nézve, és az elnyomás eszközeként szolgálhat.
Az internet szabadságáról szóló 2021. évi jelentés Franciaországot helyezi az első helyre, amely ország 100-ból 78 pontot ért el, míg Olaszország 76, Tunézia 63, Marokkó 53, Libanon 51, Jordánia 47, Törökország 34, Egyiptom pedig 26 pontot (34).
6.8.
Az állandósuló digitális szakadék nagyobb egyenlőtlenségekhez és széttartó fejlődéshez vezethet a földközi-tengeri térségben.
Egyes országok nem rendelkeznek digitális infrastruktúrával (lefedettség vagy vezetékes széles sávú hozzáférés), illetve egyes távoli és vidéki térségekben egyszerűen hiányzik a lefedettség vagy a 4G/5G hálózat.
A kialakult szakadék másik oka a digitális készségek hiánya a lakosság körében és a digitális analfabetizmus.
Különösen a déli országokban gyakoribb az alacsony szintű digitális jártasság, elsősorban a nők és az idősek körében (35).
(31) (32) (33) (34) (35)
Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls”, IEMed.
Mediterranean Yearbook, 2021.
Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood”, EuroMeSCo Euromed-felmérés, 2021.
Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls”, IEMed.
Mediterranean Yearbook, 2021. https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood”, EuroMeSCo Euromed-felmérés, 2021.