C 100/74
BG
Официален вестник на Европейския съюз
16.3.2023 г.
6.2.
Някои от средиземноморските държави не са склонни да се впуснат в бърз цифров преход.
Политическото нежелание се дължи на страха от загуба на контрол върху населението, което води до филтриране и цензура.
Междувременно цифровите инструменти могат да позволят да се чуе гласът на организациите на гражданското общество и да насърчават демокрацията.
Тунизийският квартет за национален диалог, лауреат на Нобеловата награда за мир за 2015 г., е пример за важната роля, която организациите на гражданското общество могат да играят в мирния преход на обществото.
6.3.
Тъй като цифровизацията проправя пътя за социално и икономическо развитие, независим орган следва да въведе подходяща цифрова регулаторна рамка, насърчаваща принципите на цифровите права, например мрежовата неутралност.
6.4.
Бързата цифровизация увеличава риска от киберзаплахи.
Ролята на властите е от ключово значение за създаването на добре разработена законодателна рамка за защита на потребителите.
Понастоящем Мароко, Тунис, Алжир и Египет са приели закони в областта на киберсигурността.
В тези закони обаче липсват елементи за защита на данните (31).
От ключово значение е да се защитят чувствителните лични данни на хората като данни, свързани със здравето, и др.
6.5.
Защитата на данните се превръща в една от най-важните области на цифровия преход.
Въпросът за собствеността и защитата на огромното количество данни е на челно място в дневния ред на създателите на политики.
По този начин се реагира на рязкото увеличаване на анализа на големите информационни масиви, като същевременно платформите на социалните медии придобиват безпрецедентна сила и влияние.
Твърди се, че регулаторната рамка в южното съседство все още е недостатъчно развита и законодателството за нововъзникващите технологии не се приема достатъчно бързо (32).
Има държави, които дори изразяват липса на политическа воля за постигане на напредък по този въпрос.
Проблемът е още по-сериозен при чувствителните данни, например по отношение на здравните приложения и платформи.
По-специално, налице е скептицизъм в южните държави, където може все още да няма законодателство за ОРЗД и подобна защита на неприкосновеността на личния живот.
В Европа Законодателният акт за цифровите услуги (DSA) и Законодателният акт за цифровите пазари имат за цел да изградят по-безопасно цифрово пространство за потребителите, като същевременно насърчават иновациите и конкурентоспособността.
6.6.
Цифровото пиратство е още една пречка пред цифровизацията.
Цифровизираните творби, които са обект на права върху интелектуална собственост (ПИС), са изключително лесни и евтини за копиране и разпространение в голям мащаб.
Творческите предприятия ще страдат в по-голяма степен от това явление и при липсата на ефективно законодателство бизнес моделите на творците и заетите в творческите индустрии ще станат неустойчиви.
6.7.
Цифровизацията може да доведе до потискане на гражданите.
В някои държави цифровите права са застрашени от властите, тъй като цифровизацията се разглежда като средство за надзор.
Например поради пандемията приложенията за локализиране бяха използвани за наблюдение на разпространението на вируса, което породи опасения във връзка с правата на човека (33).
Евентуалното проследяване на всяка цифрова дейност представлява сериозна заплаха за демокрацията и може да се използва като средство за потискане.
В доклада „Свобода на мрежата“ за 2021 г.
Франция се нарежда на първо място с резултат 78 от общо 100, Италия — 76, Тунис — 63, Мароко — 53, Ливан — 51, Йордания — 47, Турция — 34 и Египет — 26 (34).
6.8.
Трайното цифрово разделение може потенциално да доведе до по-значителни неравенства и различия в рамките на Средиземноморския регион.
Някои държави не разполагат с цифрова инфраструктура (покритие или достъп до стационарен широколентов достъп) или някои отдалечени и селски райони могат просто да останат без покритие или мрежи от четвърто/пето поколение.
Друг източник на разделение са липсата на цифрови умения сред населението и цифровата неграмотност.
По-специално ниските равнища на цифрова грамотност са по-често срещани в южните държави, особено сред жените и възрастните хора (35).
(31) (32) (33) (34) (35)
Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls“ („Прилагане на Програмата на Европа в областта на цифровите технологии в средиземноморските партньорски държави: възможности и пречки“), IEMed.
Mediterranean Yearbook, 2021 г. Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood“ („Цифровата трансформация в южното съседство“), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021 г. Langendorf, M., „Applying Europe’s Digital Agenda in Mediterranean Partner Countries: Opportunities and Pitfalls“ („Прилагане на Програмата на Европа в областта на цифровите технологии в средиземноморските партньорски държави: възможности и пречки“), IEMed.
Mediterranean Yearbook, 2021 г. https://freedomhouse.org/policy-recommendations/internet-freedom.
Sidło, K., „Digital Transformation in the Southern Neighbourhood“ („Цифровата трансформация в южното съседство“), EuroMeSCo Euromed Survey, 2021 г.