HU
C 94/12
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.3.13.
2) Ellentétes-e a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 63., 64.
és 66. cikkével valamely adóhatóságnak a jelen ügyben szóban forgóhoz hasonló olyan közigazgatási gyakorlata, miszerint pótlólagos fizetési kötelezettségeket ír elő – a fizetésképtelenségi szakértők szakmai tevékenysége gyakorlásának kereteit biztosító korlátolt felelősségű szakmai vállalkozás (SPRL) – adóalannyal szemben, mivel az adóalany csak a fizetésképtelenségi eljárás keretében nyújtott szolgáltatásokért fizetendő összegek átvételének napján számlázott és szedte be a héát, noha a hitelezők közgyűlése úgy határozott, hogy a fizetésképtelenségi szakértő díjazása akkor fizethető ki, ha rendelkezésre állnak likvid eszközök az adósok számláin?
3) Valamely ügyvédi iroda és az adóalany közötti társmárka megállapodás (co-branding) esetén elegendő-e a levonási jog biztosításához az, ha az adóalany az általa teljesített beszerzések és az értékesítési ügyletek közötti közvetlen és azonnali kapcsolat fennállásának bizonyítása során – további igazoló dokumentáció rendelkezésre bocsátása nélkül – az adóztatandó ügyletek árbevételének/értékének a megállapodást követő növekedését mutatja ki?
Amennyiben erre a kérdésre igenlő választ kell adni: mely kritériumokat kell figyelembe venni a levonáshoz való jog tényleges terjedelmének meghatározásához?
4) Úgy kell-e értelmezni a védelemhez való jog tiszteletben tartásának uniós jogi alapelvét, hogy amennyiben a kiegészítő héa megfizetését előíró adómegállapítási határozat ellen benyújtott panasz elbírálása céljából folyó nemzeti közigazgatási eljárás során az adómegállapítási határozat alapját képező adóellenőrzési jelentésben foglaltakhoz képest új ténybeli és jogi alapoknak adnak helyt, és az ügy érdemében eljáró bíróság döntéshozataláig az adóalany az adókövetelés végrehajtásának felfüggesztése révén ideiglenes bírósági védelmi intézkedésekben részesült, az ügy érdemében eljáró bíróság – anélkül, hogy ellenőrizné, az eljárás a szóban forgó szabálytalanság hiányában eltérő eredményre vezethetett-e volna – úgy tekintheti, hogy nem sérült az említett elv?
(1)
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006.
L 347., 1. o.).
A Curtea de Apel Cluj (Románia) által 2022. november 15-én/-jén benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – SC AA SRL kontra MFE (C-701/22. sz. ügy) (2023/C 94/13) Az eljárás nyelve: román A kérdést előterjesztő bíróság Curtea de Apel Cluj
Az alapeljárás felei Felperes: SC AA SRL Alperes: MFE
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1) Úgy kell-e értelmezni a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét az egyenértékűség elvével összefüggésben, hogy azzal ellentétes az, ha a nyereségérdekelt társaságot üzemeltető és az ERFA vissza nem térítendő támogatásában részesülő jogi személy az elszámolható költségek késedelmes kifizetése miatt késedelmi kamatra (büntetőkamatra) tehet szert valamely tagállam hatóságától arra az időszakra vonatkozóan, amely alatt hatályban volt egy, e költségek visszatérítését kizáró, később bírósági határozattal megsemmisített közigazgatási jogi aktus?
2) Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: a késedelmi kamat összegének meghatározása szempontjából relevanciával bír-e a támogatás kedvezményezettje vétkességének az említett határozatban történő megállapítása, tekintettel arra, hogy az uniós alapok kezelésére hatáskörrel rendelkező hatóság a szóban forgó határozat meghozatalát követően végül az összes költséget elszámolhatónak minősítette?