C 80/14
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 3 3
Kalbant apie priemones, kuriomis prisidedama prie energijos tiekimo, valstybės narės taip pat raginamos atkreipti dėmesį į projektų kibernetinio saugumo aspektą, kad būtų kuo labiau sumažinta galima energijos tiekimo sutrikimo rizika.
b)
Pastatų ir kritinės energetikos infrastruktūros energijos vartojimo efektyvumo didinimas, pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, tvaraus biometano ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių arba vandenilio, gaminamo nenaudojant iškastinio kuro, gamybos didinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros spartinimas ir jos dalies didinimas 1) Šis tikslas apima tokias priemones kaip energinė pastatų renovacija, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ar atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimą, šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, energijos vartojimo efektyvumo priemones efektyviose centralizuoto šilumos ir vėsinimo sistemose arba ekonomiškai efektyvius energijos vartojimo efektyvumo didinimo patobulinimo sprendimus įmonėse, t. y. tokius, kuriais siekiama įgyvendinti atlikus energijos vartojimo auditą pateiktas rekomendacijas.
Tokios priemonės sumažintų priklausomybę nuo iškastinio kuro ir prisidėtų prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtros.
Šį tikslą būtų galima pasiekti, pvz., — teikiant paramą renovacijai ir technologijoms, kuriomis pastatų energinis naudingumas vidutiniškai padidinamas bent 30 proc. (pirmenybę teikiant pastatams, kurių energinis naudingumas blogiausias, ir mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams); — mažinant šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybę nuo iškastinio kuro, kad jos taptų efektyvios, pavyzdžiui, įrengiant šilumos siurblius (įskaitant hibridinius šilumos siurblius), labai efektyviai energiją vartojančius ir atsinaujinančiuosius išteklius naudojančius centralizuoto šildymo ir vėsinimo įrenginius, fotovoltinius elementus, energijos kaupimo sistemas vietoje naudojamai atsinaujinančiųjų išteklių energijai, išmaniuosius termostatus ir kt.; — įgyvendinant specialias finansines priemones arba prisidedant prie programos „InvestEU“ garantijos, skirtos investicijoms į energinę pastatų renovaciją remti (pavyzdžiui, esminio gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų, kurių energinio naudingumo rodikliai prasčiausi, modernizavimą, šildymo sistemų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir atsinaujinančiųjų energijos šaltinių įrengimą vietoje); — sukuriant nacionalines arba regionines techninės pagalbos priemones, kuriomis būtų remiamas didelio finansiškai pagrįstų energijos vartojimo efektyvumo ir pastatų renovacijos projektų, pritraukiančių privačius investuotojus, srauto kūrimas; — įsteigiant arba sustiprinant esamus energijos vartojimo efektyvumo nacionalinius fondus, kuriuose būtų numatytos energijos vartojimo efektyvumui ir pastatų renovacijai skirtos finansinės priemonės; — atnaujinant su statyba ir pastatais susijusius teisės aktus, reikalaujant didesnio naujos statybos ir renovuotų pastatų energijos vartojimo efektyvumo; — patvirtinant teisėkūros priemones, kuriomis reikalaujama, kad pastatuose būtų privalomai įrengti išmanieji energijos skaitikliai.
2) Tikslas mažinti pramonės priklausomybę nuo iškastinio kuro išsamiau aptariamas tolesniame intarpe.
3) Tikslas remti tvaraus biometano ir vandenilio naudojimą susijęs su investicijomis, skirtomis tvaraus biometano gamybos pajėgumams ir naudojimui didinti (įskaitant jungtis, kad jį būtų galima derinti su dujų infrastruktūra) ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos pajėgumams didinti (8) (įskaitant atitinkamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumų, reikalingų vandeniliui iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminti, didinimą).
Šie tikslai taip pat susiję su investicijomis į vandenilio, gaminamo nenaudojant iškastinio kuro (9), gamybos pajėgumus ir specialią vandenilio infrastruktūrą, įskaitant vamzdynus, saugyklas ir uostų terminalus.
Atitinkamos reformos galėtų būti investicijoms į tvaraus biometano ir biodujų gamybą ar naudojimą skirtos paskatos (kvotos, sandoriai dėl kainų skirtumo) arba reformos, kuriomis pagal ES vandenilio strategiją būtų sukurta tinkama teisinė sistema ir reguliavimo režimai, skirti vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių ir vandenilio, gaminamo nenaudojant iškastinio kuro, gamybai, naudojimui, transportavimui ir saugojimui, daugiausia dėmesio skiriant sektoriams, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sumažinti yra sunku.
(8) Vandenilis iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių – vandenilis, pagamintas iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos pagal Direktyvoje (ES) 2018/2001 ir susijusiuose įgyvendinimo bei deleguotuosiuose aktuose nustatytą metodiką, taikomą nebiologinės kilmės skystiesiems ir dujiniams degalams iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių.
(9) Kalbant apie vandenilį, gaminamą nenaudojant iškastinio kuro, kaip atskaitos tašką žr.
Laikinosios valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti krizės sąlygomis reaguojant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, sistemą (2022/C 426/01).
Pagal vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių ir vandenilio, gaminamo nenaudojant iškastinio kuro, gamybos ir naudojimo tikslą negalima remti vandenilio, pagaminto naudojant dujų pirolizę arba garų metano riformingą ir anglies dioksido surinkimą ir saugojimą.