HU
C 80/14
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.3.3.
Az energiaellátás biztonságához hozzájáruló intézkedések tekintetében a tagállamok arra is felkérést kapnak, hogy fordítsanak figyelmet a projektek kiberbiztonsági dimenziójára, hogy az energetikai zavarok potenciális kockázatát a lehető legalacsonyabbra csökkentsék.
b)
Az épületek és a kritikus energetikai infrastruktúra energiahatékonyságának növelése, az ipar dekarbonizációja, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállításának és elterjedésének növelése, valamint a megújuló energia részarányának növelése és elterjedésének felgyorsítása 1.
Ide sorolhatók az olyan intézkedések mint az épületek energetikai felújítása, többek között az energiahatékonyságot javító intézkedések vagy a megújuló energiaforrások integrálása, továbbá a fűtési és hűtési rendszerek dekarbonizációja, a hatékony távfűtési és távhűtési rendszerek energiahatékonyságát javító intézkedések, vagy a vállalkozások energiahatékonyságát költséghatékony módon javító fejlesztések, nevezetesen azok, amelyek az energetikai auditokból eredő ajánlások végrehajtására irányulnak.
Ezek az intézkedések csökkentenék a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget, és támogatnák a megújuló energia térnyerését.
A célkitűzés például a következők révén érhető el: –
az épületek energiahatékonyságát például átlagosan legalább 30 %-kal javító korszerűsítések és technológiák támogatása (a legrosszabbul teljesítő épületek tekintetében és az alacsony jövedelmű háztartások számára kedvezményes hozzáférést biztosítva);
–
a fűtési és hűtési rendszerek dekarbonizációja a hatékonyság növelése érdekében, például hőszivattyúk (beleértve a hibrid hőszivattyúkat is), rendkívül energiatakarékos és megújuló távfűtési és távhűtési rendszerek, fotovoltaikus energia, a helyben termelt megújuló energia tárolása, intelligens termosztátok stb.;
–
konkrét pénzügyi eszközök alkalmazása vagy az InvestEU-garanciához való hozzájárulás az épületek energetikai felújítására irányuló beruházások támogatása érdekében (például a legrosszabbul teljesítő lakó- és nem lakáscélú épületek utólagos átalakítása, a fűtési rendszerek dekarbonizációja és megújuló energiaforrások helyszíni telepítése);
–
olyan nemzeti vagy regionális technikai segítségnyújtási eszközök létrehozása, amelyek támogatják a magánbefektetők számára vonzó, pénzügyileg stabil energiahatékonysági és épületfelújítási projektek széles körű portfóliójának kialakítását;
–
nemzeti energiahatékonysági alapok létrehozása vagy a meglévő alapok célzott pénzügyi eszközökkel való megerősítése az energiahatékonyság és az épületfelújítás céljából;
–
az építőiparral és az épületekkel kapcsolatos jogszabályok aktualizálása keretében nagyobb energiahatékonyság előírása az új építkezésekre és a felújításokra vonatkozóan;
–
az intelligens fogyasztásmérő rendszerek épületekbe történő kötelező beszerelését előíró jogalkotási intézkedések.
2.
Az ipar dekarbonizációjára irányuló célkitűzést az alábbi háttérmagyarázat részletesen tárgyalja. 3.
A fenntartható biometán és hidrogén elterjedésének támogatására irányuló célkitűzés egyrészt a fenntartható biometán termelési kapacitásának és felhasználásának növelését (beleértve a földgázhálózatba juttatását lehetővé tevő összeköttetéseket), másrészt a megújuló hidrogén (8) termelési kapacitásának növelését (beleértve a megújuló hidrogén előállításához szükséges megfelelő megújulóenergia-termelési kapacitás növelését) célzó beruházásokhoz kapcsolódik.
A célkitűzések a fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén (9) termelési kapacitásába és a célzott hidrogén-infrastruktúrába (beleértve a csővezetékeket, a tárolokat és a kikötői terminálokat) történő beruházásokhoz is kapcsolódnak.
A megfelelő reformok magukban foglalhatják a fenntartható biometán és biogáz előállítására vagy felhasználására irányuló beruházások ösztönzését (kvóták vagy kompenzációs különbözeti szerződések révén) vagy a megújuló, illetve fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállítására, felhasználására, szállítására és tárolására vonatkozó megfelelő jogszabályi keretet és szabályozási rendszereket előmozdító reformokat, a nehezen dekarbonizálható ágazatokra összpontosítva, az uniós hidrogénstratégiával összhangban.
(8) A megújuló hidrogén a megújuló energiából előállított hidrogén az (EU) 2018/2001 irányelvben és a kapcsolódó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó közlekedési célú üzemanyagokra vonatkozóan meghatározott módszertannal összhangban.
(9) A fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén tekintetében támpontként szolgál az állami támogatásokra vonatkozó, az Ukrajna elleni orosz invázióval összefüggésben a gazdaság támogatását célzó ideiglenes válságkeret (2022/C 426/01).
A megújuló és fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállítására és elterjedésére vonatkozó célkitűzés keretében nem támogatható a gázpirolízis vagy szén-dioxid-leválasztással és -tárolással összekapcsolt, gőzzel végzett metánreformálás útján előállított hidrogén.