C 79/18
SL
Uradni list Evropske unije
2.3.2023
Ponoven razmislek o vzorcih potrošnje 8. poudarja, da se je svetovna tekstilna proizvodnja med letoma 2000 in 2015 skoraj podvojila.
Oblačila predstavljajo največji delež potrošnje tekstilnih izdelkov v EU (81 %), zato trendi, da se ta uporabljajo vse krajši čas, preden se zavržejo, največ prispevajo k netrajnostnim vzorcem prekomerne proizvodnje in potrošnje;
9. upa, da se bodo vse bolj širili modeli ukrepanja za spodbujanje zavestne in trajnostne uporabe tekstilnih materialov, zlasti pri posebnih vrstah oblačil, kot so plašči in otroška oblačila, pri katerih je večja verjetnost, da jih bodo potrošniki zavrgli pred koncem njihove uporabnosti.
S takšnimi ukrepi, kot so sheme zamenjav, knjižnice modnih oblačil in kampanje ozaveščanja, se obravnavajo različne ovire, povezane s predsodki glede kakovosti, higiene ali raznolikosti ponujenih rabljenih izdelkov;
10. poudarja, da je treba okrepiti iskanje inovativnih rešitev (stroji, naprave in digitalne platforme) za sortiranje, ponovno uporabo in recikliranje zbranih tekstilnih odpadkov ter optimizacijo obnašanja materialov;
11. poudarja, da je povpraševanje po krožnih izdelkih in storitvah na trgu še vedno nezadostno, kar je velika ovira pri izvajanju krožnih poslovnih modelov; spodbuja nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj pospešijo spremembo vzorcev z uvajanjem instrumentov za podporo sprejemanju poslovnih modelov, ki temeljijo na kulturi uporabe namesto lastništva, z določitvijo predpisov o prevozu tekstilnih izdelkov in trgovini z njimi (vključno s tokovi odpadkov) ter podpiranjem regulativnih spodbud (kot so znižanja DDV ali uporaba načela razširjene odgovornosti proizvajalca), da bi podprli najem namesto nakupa, platforme za izmenjavo, jemanje nazaj in nadaljnjo prodajo in trgovine z rabljenim blagom ter znova povečali pomen popravil, recikliranja z dodajanjem vrednosti in vzdrževanja; priznava tudi, da imajo lahko takšni poslovni modeli pozitiven učinek na doseganje okoljske trajnostnosti v zdravstvenem, turističnem in gradbenem sektorju ter v drugih sektorjih ključnih javnih storitev;
12. pozdravlja pobudo o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod (2) in iz nje izhajajoča pravila EU, ki bodo zagotovila, da bodo potrošniki na prodajnem mestu prejeli informacije o tržni garanciji trajnosti tekstilnih izdelkov in ustrezne informacije o njihovi popravljivosti; spodbuja Komisijo, naj si še naprej prizadeva za minimalna merila za vse vrste trditev o prijaznosti do okolja v okviru pobude za zelene trditve (3);
Krožna zasnova kot splošna realnost 13. priznava, da se lahko z zasnovo za večjo trajnost podaljša življenjska doba tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve (izdelkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve), in s tem zmanjša količina tekstilnih odpadkov ter splošna uporaba neobdelanih materialov in kemikalij; pozdravlja prizadevanja Komisije za oblikovanje zavezujočih zahtev za okoljsko primerno zasnovo posameznih izdelkov, da se poveča uspešnost izdelkov sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve v smislu trajnostnosti, ponovne uporabnosti, popravljivosti, možnosti recikliranja vlaken v nova vlakna ter obvezne vsebnosti recikliranih vlaken;
14. se strinja, da so potrebni skupni standardi trajnostnosti, ki so bistveni za vključitev blagovnih znamk v ocenjevanje vplivov njihovih izdelkov na okolje;
15. pozdravlja vidike strategije v zvezi z jasnejšimi informacijami o krožnosti sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve ter v zvezi z digitalnim potnim listom izdelka, ki temelji na obveznih zahtevah po informacijah o krožnosti in drugih okoljskih vidikih; poziva Komisijo, naj bo ta digitalni potni list izdelka na voljo vsem deležnikom in potrošnikom, vsebuje pa naj tudi podatke o delovnih pogojih ter možnostih za popravilo in ponovno uporabo izdelka;
16.
meni, da je treba pri določanju minimalnih zahtev za izdelke sektorja tekstilnih izdelkov, oblačil, usnja in obutve upoštevati naslednja načela, cilj pa bi moralo biti izboljšanje splošne okoljske uspešnosti v celotnem življenjskem ciklu:
(2) (3)
COM(2022) 143 final – Predlog direktive o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem.
Initiative on substantiating green claims – Environment, Evropska komisija (europa.eu).