2.3.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 78/21
Nova različica:
„Ekstra deviško oljčno olje ‚Riviera Ligure‘, ki mu je lahko dodan eden od dodatnih geografskih sklicev, mora biti pridobljeno iz ene ali več naslednjih lokalnih sort oljk (nekateri najpogostejši sinonimi teh sort so navedeni v oklepajih), ki rastejo v oljčnih nasadih na ozemlju, določenem v členu 3, posamično ali v kombinaciji: arnasca, carparina, castelnovina, colombaia, cozzanina, cozzanone, fiandola, frantoio, finalina, lantesca (ali mattea, pertegara), lavagnina, leccino, liccione (ali lizzone, olivastrone), merlina, mortellina, mortina, negrea, nostrale, olivella, olivotto, pignola, prempesa (ali principina), razzola, rondino, rossese, taggiasca (ali gentile, giuggiolina), taggiasca di feglino in toso.“
Na območju je bil ugotovljen obstoj sort, ki izvirajo zlasti iz sorte frantoio ter ki so se sčasoma prilagodile in postale domače sorte, zato je jasno, da je treba vključiti čim več zadevnih pridelovalcev oljk.
Poleg tega so laboratorijske analize pokazale, da ima olje, pridobljeno iz teh sort, ustrezne značilnosti, določene za ekstra deviško oljčno olje „Riviera Ligure“.
Odprava prejšnjih omejitev pri sortah, ki se uporabljajo za ekstra deviško oljčno olje „Riviera Ligure“, ne vpliva na posebne značilnosti proizvoda.
V povprečnem letu je namreč skoraj vse proizvedeno olje z oznako pridobljeno iz predelave oljk ene same sorte, tj. sorte taggiasca.
Tudi ta sorta, ki jo v pokrajinah Imperia in Savona gojijo pod navedenim imenom, se je prilagodila posebnim značilnostim Ligurije, iz nje pa so se razvile sorte z različnimi imeni, kot sta lavagnina v pokrajini Genova in razzola v pokrajini La Spezia.
Do ugotovitve, da vse oljke, ki jih gojijo v Liguriji, izhajajo iz skupne sorte, je v zgodnjih letih devetnajstega stoletja prišel najuglednejši italijanski botanik Giorgio Gallesio.
Dokazal je obstoj ene same vrste oljke, ki jo je poimenoval gentile in ki je postopoma postala značilna za vse ozemlje Ligurije ter je postala znana pod različnimi imeni, odvisno od tega, kje so jo gojili, in od različnih načinov, na katere se je prilagodila okolju v navedenih krajih.
Olje „Riviera Ligure“ ima zato enotne značilnosti, saj so razlike med olji, ki so označena z enim od treh različnih geografskih sklicev, precej zanemarljive ter jih lahko običajno zazna le visoko usposobljen in zelo izkušen okuševalec.
Značilnosti gojenja
Sprememba člena 5 specifikacije proizvoda in točke 4.5 objavljenega povzetka o opisu oljkarskega območja.
Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.
— V skladu s prejšnjimi spremembami je bil preoblikovan opis oljkarskega območja, v zvezi s katerim je mogoče uporabiti označbo „Riviera Ligure“, ki ji je lahko dodan eden od neobveznih dodatnih geografskih sklicev: oljkarsko območje je zdaj na kratko opisano v enotnem opisu, v katerem so zajeta različna podobmočja, vključena v sedanjo specifikacijo.
Sedanja različica:
„3.
Primerni so torej oljčni nasadi na polstrmih ali strmih pobočjih, ki so večinoma urejeni v obliki teras in so na območju, navedenem v členu 3 zgoraj, ter katerih tla so nastala s preperevanjem matične kamnine apnenčastega izvora.
4.
Oljčni nasadi, ki so primerni za proizvodnjo ekstra deviškega oljčnega olja z zaščiteno označbo porekla ‚Riviera Ligure‘ in geografskim sklicem ‚Riviera dei Fiori‘, so na območju proizvodnje, opisanem v členu 3(2), na bolj ali manj strmih pobočjih in so urejeni v obliki teras, na katerih je oblikovanje plasti z mehanskim preperevanjem matične kamnine apnenčastega izvora (eocen) sčasoma povzročilo nastanek srednje težkih tal, ki z nadmorsko višino postajajo rahlejša.
5.
Oljčni nasadi, ki so primerni za proizvodnjo ekstra deviškega oljčnega olja s kontrolirano označbo porekla ‚Riviera Ligure‘ in geografskim sklicem ‚Riviera del Ponente Savonese‘, so na pobočjih na območju proizvodnje, opisanem v členu 3(3), iz katerega je izključena planota Albenga, in urejeni v obliki teras.
Na matično kamnino apnenčastega izvora v teh nasadih vplivajo meteorološki pojavi in vodotoki, ki povzročajo nastanek srednje težkih in na splošno globokih tal, ki zaradi prisotnosti skrilavca z nadmorsko višino postajajo rahlejša in prepustnejša.