2.3.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 78/21
Jaunā redakcija:
“Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa ar nosaukumu “Riviera Ligure”, kuram pēc izvēles pievienota kāda no papildu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, jāiegūst no vienas vai vairākām šādām vietējām olīvu šķirnēm (ar iekavās norādītiem dažiem no to visbiežāk lietotajiem sinonīmiem), kas atsevišķi vai kopā aug 3. punktā norādītās teritorijas olīvu audzēs: “Arnasca”, “Carparina”, “Castelnovina”, “Colombaia”, “Cozzanina”, “Cozzanone”, “Fiandola”, “Frantoio”, “Finalina”, “Lantesca” (vai “Mattea”, “Pertegara”), “Lavagnina”, “Leccino”, “Liccione” (vai “Lizzone”, “Olivastrone”), “Merlina”, “Mortellina”, “Mortina”, “Negrea”, “Nostrale”, “Olivella”, “Olivotto”, “Pignola”, “Prempesa” (vai “Principina”), “Razzola”, “Rondino”, “Rossese”, “Taggiasca” (vai “Gentile”, “Giuggiolina”), “Taggiasca di Feglino” un “Toso””.
Konstatēts, ka šajā apgabalā ir šķirnes, kuras cēlušās jo īpaši no šķirnes “Frantoio” un laika gaitā ir pielāgojušās, kļūstot par vietējām šķirnēm; tāpēc ir skaidrs, ka ir jāiesaista pēc iespējas vairāk attiecīgo olīvu audzētāju.
Turklāt laboratorijas analīzes ir parādījušas, ka no šīm šķirnēm iegūtās eļļas īpašības atbilst neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas “Riviera Ligure” īpašībām.
Iepriekšējo ierobežojumu atcelšana attiecībā uz neapstrādātai augstākā labuma olīveļļai “Riviera Ligure” izmantojamajām šķirnēm produkta specifiku neietekmē.
Tas ir tāpēc, ka parastā gadā gandrīz visu ar šo nosaukumu saražoto eļļu iegūst, pārstrādājot vienas šķirnes — “Taggiasca” — olīvas.
Šī šķirne, kas ar šo nosaukumu tiek audzēta Impērijas un Savonas provincē, ir arī pielāgojusies Ligūrijas specifiskajām īpašībām, un no tās cēlušās šķirnes ar dažādiem nosaukumiem, piemēram, “Lavagnina” Dženovas provincē un “Razzola” Spēcijas provincē.
To, ka Ligūrijas teritorijā audzētās olīvas ir iegūtas no kopīga celma, 19. gadsimta sākumā norādīja Itālijas izcilākais botāniķis Giorgio Gallesio.
Viņš konstatēja, ka ir viena veida olīvkoks, ko viņš dēvēja par “Gentile” un kas pakāpeniski ir kļuvis raksturīgs visai Ligūrijas teritorijai un kļuvis zināms ar dažādiem nosaukumiem atkarībā no tā audzēšanas vietas un dažādajiem veidiem, kā tas šajās vietās ir pielāgojies videi.
Tāpēc eļļai “Riviera Ligure” ir vienādas īpašības, jo atšķirības starp eļļām, kas apzīmētas ar trim dažādajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ir diezgan nelielas, un parasti tās var noteikt tikai ļoti prasmīgs un pieredzējis degustators.
Audzēšanas īpatnības
Grozījums produkta specifikācijas 5. punktā un publicētā kopsavilkuma 4.5. punktā par audzēšanas apgabala aprakstu.
Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.
— Saskaņā ar iepriekšējiem grozījumiem ir pārstrādāts apraksts par audzēšanas apgabalu, kurā var izmantot nosaukumu “Riviera Ligure”, kam pēc izvēles pievienota kāda no papildu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm: audzēšanas apgabals tagad ir īsi aplūkots vienā aprakstā, kas aptver dažādos pašreizējā specifikācijā iekļautos apakšapgabalus.
Pašreizējā redakcija:
“3.
Tādējādi piemērotas ir vidēji stāvās vai stāvās nogāzēs augošo olīvu audzes, kuras galvenokārt izvietotas terasēs un kuras atrodas 3. punktā norādītajā apgabalā, un kuru augsnes radušās, sadēdot kaļķakmens cilmiezim.
4.
Lai ražotu neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Riviera Ligure” un papildu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Riviera dei Fiori”, par piemērotām atzīst tās olīvu audzes, kas atrodas 3. punkta 2. apakšpunktā minētajā ražošanas apgabalā, kur apvidum ir vairāk vai mazāk izteikts nolaidenums un kur šīs audzes izvietotas uz terasēm, kurās, fizikāli sadēdot (eocēna laikmeta) kaļķakmens cilmiezim, veidojošies slāņi, kas laika gaitā ļāvuši rasties vidēji vieglām augsnēm, kuras lielākā augstumā ir irdenākas.
5.
Lai ražotu neapstrādātu augstākā labuma olīveļļu ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Riviera Ligure” un papildu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Riviera del Ponente Savonese”, par piemērotām atzīst tās olīvu audzes, kas atrodas 3. punkta 3. apakšpunktā minētajā ražošanas apgabalā, kur apvidus ir nolaidens un ar terasēm, izņemot Albenga līdzenumu, un ir veidojies no kaļķakmens cilmieža, kas laikapstākļu un ūdensteču iedarbībā ļāvis rasties vidēji vieglām un pārsvarā dziļām augsnēm, kuras lielākā augstumā kļūst irdenākas un caurlaidīgākas, jo tajās sastopams slāneklis.