HR
2.3.2023.
Službeni list Europske unije
C 78/21
Nova verzija:
„Ekstradjevičansko maslinovo ulje ‚Riviera Ligure’, koje može biti popraćeno jednom od dodatnih zemljopisnih oznaka, mora potjecati od jedne lokalne sorte maslina ili više njih (neki od njihovih najčešćih sinonima navedeni su u zagradama), koje rastu u maslinicima na području određenom u članku 3., zasebno ili u kombinaciji: Arnasca, Carparina, Castelnovina, Colombaia, Cozzanina, Cozzanone, Fiandola, Frantoio, Finalina, Lantesca (ili Mattea, Pertegara), Lavagnina, Leccino, Liccione (ili Lizzone, Olivastrone), Merlina, Mortellina, Mortina, Negrea, Nostrale, Olivella, Olivotto, Pignola, Prempesa (ili Principina), Razzola, Rondino, Rossese, Taggiasca (ili Gentile, Giuggiolina), Taggiasca di Feglino i Toso.”
Utvrđeno je da na tom području postoje sorte čije se podrijetlo može povezati prvenstveno sa sortom Frantoio i koje su se tijekom vremena prilagodile i postale autohtone.
Stoga je jasno da je potrebno uključiti što više uzgajivača takvih maslina.
Nadalje, laboratorijskim je analizama utvrđeno da ulje dobiveno od tih sorti zadovoljava navedena svojstva ekstradjevičanskog maslinova ulja „Riviera Ligure”.
Uklanjanje prethodnih ograničenja za sorte od kojih se dobiva ekstradjevičansko maslinovo ulje „Riviera Ligure” ne utječe na posebnost proizvoda.
Tomu je tako jer se u prosječnoj godini gotovo sve ulje s tom oznakom proizvodi obrađivanjem maslina jedne sorte: Taggiasca.
Ta sorta uzgajana pod tim imenom u pokrajinama Imperia i Savona isto se tako prilagodila posebnim obilježjima Ligurije te su iz nje nastale sorte različitih naziva kao što je Lavagnina u pokrajini Genova i Razzola u pokrajini La Spezia.
Činjenicu da sve masline koje se uzgajaju u Liguriji potječu od iste sorte uočio je najznačajniji talijanski botaničar, Giorgio Gallesio, u ranom 19. stoljeću.
On je utvrdio da postoji samo jedna vrsta stabla masline koju je nazvao Gentile, a s vremenom je počela obilježavati čitavo područje Ligurije i postala poznata pod različitim nazivima, ovisno o tome gdje se uzgajala i o različitim načinima na koje se prilagođavala okolišu na tim mjestima.
Ulje „Riviera Ligure” stoga ima ujednačena svojstva jer su razlike među uljima povezanima s trima različitim zemljopisnim oznakama poprilično male i obično ih mogu uočiti samo vrlo vješti i iskusni kušači.
Uzgoj
Izmjena se odnosi na članak 5. specifikacije proizvoda i točku 4.5. objavljenog sažetka o opisu područja uzgoja.
Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.
— U skladu s prethodnim izmjenama opis područja uzgoja na kojemu se može upotrebljavati oznaka „Riviera Ligure”, koja može biti popraćena jednom od dodatnih zemljopisnih oznaka, napisan je iznova: područje uzgoja sad je opisano ukratko u jednom opisu, kojim su obuhvaćena različita potpodručja uključena u trenutačnu specifikaciju.
Trenutačna verzija:
„3.
Stoga su pogodni maslinici na srednje strmim ili strmim padinama, uglavnom raspoređeni u terase, koji se nalaze na području navedenom u članku 3. i čija su tla nastala fragmentacijom matične stijene vapnenačkog podrijetla.
4.
Za proizvodnju ekstradjevičanskog maslinova ulja sa zaštićenom oznakom izvornosti ‚Riviera Ligure’ popraćenom zemljopisnom oznakom ‚Riviera dei Fiori’ pogodni su maslinici koji se nalaze na proizvodnom području opisanom u članku 3. stavku 2., smješteni na zemljištu s više strmim ili manje strmim padinama, raspoređeni u terase na kojima je zbog mehaničke fragmentacije matične stijene vapnenačkog podrijetla (u eocenu) stvaranje slojeva s vremenom rezultiralo tlima srednje gustoće koja na većim nadmorskim visinama postaju rahlija.
5.
Za proizvodnju ekstradjevičanskog maslinova ulja s kontroliranom oznakom izvornosti ‚Riviera Ligure’ popraćenom zemljopisnom oznakom ‚Riviera del Ponente Savonese’ pogodni su maslinici koji se nalaze na proizvodnom području opisanom u članku 3. stavku 3., koji su smješteni na padinama i raspoređeni u terase osim ravnice Albenga, na kojoj je matična stijena vapnenačkog podrijetla bila pod utjecajem meteoroloških pojava i plovnih putova, što je rezultiralo pretežno dubokim tlima srednje gustoće, koja na većim nadmorskim visinama postaju rahlija i propusnija zbog prisutnosti škriljevca.