28.2.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 75/167
3.6 FSDN ne bi smel biti instrument, ki bi ga pri pripravljanju javnih politik uporabljala le javna uprava, temveč bi bilo treba vključiti tudi socialne partnerje, raziskovalne subjekte, univerze, kmete in nevladne organizacije.
FSDN bi lahko prispeval k večji vključenosti kmetov v finančni sistem (kreditiranje itd.).
Redno bi moral zagotavljati preglede kmetovanja na evropski, nacionalni in regionalni ravni ter različnih vrst kmetovanja.
3.7 Vsi kmetje v EU bi morali imeti priložnost prispevati v FSDN, če so to pripravljeni storiti, pri čemer je treba upoštevati reprezentativnost, proračunske omejitve in cilje FSDN.
Za kmetije, ki niso vključene v vzorec, bi morala obstajati možnost prispevka v FSDN prostovoljne narave na podlagi prilagojenih posebnih meril in metodologij.
Kmetje ne bi smeli biti obvezani, da predložijo podatke mreži FSDN, prav tako ne bi smele biti uvedene sankcije.
Upoštevati bi bilo treba tudi samooskrbne in delno samooskrbne kmetije.
Zbrane podatke bi bilo treba razčleniti glede na vrsto proizvoda (ekološki itd.).
3.8 Za večjo učinkovitost FSDN bi bilo treba poleg geoprostorskih podatkov, pridobljenih z evropskim vesoljskim programom, upoštevati tudi sodobno in inovativno zbiranje in obdelavo podatkov, ki temeljijo na umetni inteligenci, internetu stvari, samodejnem potrjevanju, programski opremi za optično prepoznavanje znakov (OCR) in infrastrukturi za daljinsko zbiranje podatkov.
Vzpostaviti bi bilo treba jasno povezavo med FSDN, SKP in evropskim oblakom za odprto znanost.
3.9 FSDN bi morala upoštevati različno zakonodajo v državah članicah, zlasti v zvezi z okoljskimi in socialnimi vidiki, poleg tega bi morala biti dovolj prožna, da bi zajela nove kazalnike.
Sodelovanje med organi za zvezo, uradi držav članic in Generalnim direktoratom Komisije za kmetijstvo mora biti učinkovito, da bo mreža FSDN uspešna.
Enako raven pomembnosti bi bilo treba pripisati tako okoljskim in socialnim kot ekonomskim podatkom, pa tudi malim in velikim kmetom ter različnim regijam.
Odprtost in pripravljenost prispevati k FSDN se med državami članicami razlikujeta, upoštevati pa bi bilo treba tudi stopnjo občutljivosti in natančno določeno vrednost nekaterih elementov.
3.10 EESO predlaga jasno razlikovanje med podatki, ki jih je treba zbirati vsako leto, in podatki, ki jih je treba zbirati periodično.
Različne značilnosti, viri, oblike, obsegi in stopnje podrobnosti podatkov so izziv za FSDN, saj istih podatkov ne bi smeli zbirati večkrat.
Med državami članicami obstajajo velike razlike pri stroških, povezanih z zbiranjem podatkov, zato je potrebne več prilagodljivosti.
3.11 Pri zbiranju podatkov bi bilo treba upoštevati različne krize in povečano nestanovitnost cen, ki postaja stalna spremenljivka v agroživilskih verigah.
K tej nestanovitnosti prispeva vojna v Ukrajini, špekulacije s hrano pa povzročajo težave v dobavnih verigah.
Finančna sredstva za FSDN bi morale zagotoviti Komisija in države članice.
3.12 EESO predlaga, naj se ob sodelovanju s civilno družbo oblikuje evropski posvetovalni organ, katerih člani bi bili izbrani na podlagi transparentnih meril za spremljanje zbiranja podatkov ter za odločanje o uporabi podatkov in strateških spremembah zahtev glede podatkov, pri čemer bi se upoštevali socialni izzivi in dinamika povpraševanja po podatkih.
3.13 EESO poleg tega predlaga, naj se v FSDN vključijo podatki o kmetijskih praksah, natančneje o gospodarjenju z zemljišči, varstvu rastlin, hranilih za rastline ter zdravju in dobrobiti živali.
Z mrežo FSDN bi se morali zbirati in razširjati najboljši primeri kmetijske prakse, zlasti na okoljskem in socialnem področju (usposabljanje, vzorčna orodja, dobre prakse, izmenjave med svetovalci itd.).
3.14 Podatke o podnebnih spremembah, kakovosti tal in sekvestraciji ogljika, rabi pesticidov, kakovosti vode, kakovosti zraka, energiji in biotski raznovrstnosti bi bilo treba obravnavati kot okoljske podatke, ki jih zbirajo kmetje ali drugi instrumenti, interoperabilni s FSDN.