28.2.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 75/161
1.16 EESO izraža zaskrbljenost, ker nacionalni predpisi na splošno dovoljujejo uporabo kontaminiranih odpadkov pod cestišči (z določenim deležem starega katrana, PCB, PCP, azbesta ali stare mineralne volne).
Ti odpadki se sicer odlagajo na posebna odlagališča.
Gradbeni odpadki in odpadki iz rušenja objektov predstavljajo več kot tretjino vseh odpadkov, ki nastanejo v EU (2).
Na nekaterih področjih obstajajo različni nasprotujoči si pomisleki, na primer glede uporabe podtalja pri gradnji cest in druge infrastrukture kot velikega odlagališča gradbenih odpadkov.
1.17 EESO je zaskrbljen, ker je za pripravo na ponovno uporabo, predelavo in recikliranje potrebna zasnova, ki bo olajšala ločevanje sestavnih delov in materialov v fazi recikliranja ter preprečevala mešane in kompleksne materiale, saj bodo delavci zaradi tega močno izpostavljeni tem snovem.
Agencija EU-OSHA podpira podjetja, ki so predlagala inovativne rešitve za takšna vprašanja, na primer „odstranitev nevarnih topil iz analize predelanih surovin v sektorju gradnje in popravila cest“.
Zato EESO meni, da je treba te vidike, bistvene za varnost in zdravje pri delu, upoštevati v novi uredbi.
EESO meni, da je treba ne le zagotoviti delovna mesta in gospodarski napredek, temveč na podlagi načel družbene odgovornosti podjetij in ustrezne uredbe poskrbeti tudi za socialno-ekonomske in okoljske izboljšave.
1.18
EESO meni, da je treba predlog temeljito revidirati, da bi dosegli njegove glavne cilje.
2.
Splošne ugotovitve 2.1 Komisija je v poročilu o izvajanju uredbe o gradbenih izdelkih iz leta 2016 opredelila nekatere pomanjkljivosti pri njenem izvajanju.
Ocena uredbe o gradbenih izdelkih, mnenja s platforme REFIT ter povratne informacije držav članic in deležnikov so jasno pokazali na pomanjkljivosti okvira, ki ovira delovanje enotnega trga za gradbene izdelke in zato ne dosega ciljev uredbe o gradbenih izdelkih.
2.2 V sporočilu o evropskem zelenem dogovoru (3), akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo in sporočilu o valu prenove (4) je bila poudarjena vloga uredbe o gradbenih izdelkih v okviru prizadevanj za stavbe in obnove, gospodarne z energijo in viri, pri obravnavi trajnostnosti gradbenih izdelkov in prehodu na krožno gospodarstvo.
V predlogu revidirane direktive o energetski učinkovitosti stavb (5) je bil poudarjen pomen emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu stavb in gradbenih materialov za izračun potenciala za globalno segrevanje novih stavb od leta 2030.
2.3 V strategiji EU za gozdove in sporočilu o trajnostnih ogljikovih krogih (6) je bil v okviru revizije uredbe o gradbenih izdelkih napovedan razvoj metodologije ter zanesljivega in preglednega standarda za količinsko opredelitev podnebnih koristi gradbenih izdelkov za podnebje ter za zajemanje in uporabo ogljika.
2.4 Evropski parlament in Svet sta pozvala k ukrepom za spodbujanje krožnosti gradbenih izdelkov, odpravo ovir za gradbene izdelke na enotnem trgu ter prispevanje k ciljem evropskega zelenega dogovora in akcijskega načrta za krožno gospodarstvo.
2.5 Splošna cilja pregleda uredbe o gradbenih izdelkih sta (1) vzpostaviti dobro delujoč enotni trg za gradbene izdelke ter (2) prispevati k ciljem zelenega in digitalnega prehoda, zlasti k sodobnemu in konkurenčnemu trgu, gospodarnemu z viri.
2.6 Uredba o gradbenih izdelkih znatno omejuje možnosti sektorja, da dosledno in harmonizirano navaja lastnosti svojih izdelkov ter razlikuje izdelke glede na podnebno in okoljsko učinkovitost ter trajnostnost.
Poleg tega bistveno omejuje možnosti držav članic, da določijo nacionalne zahteve za stavbe ali v javna naročila vključijo merila za cilje glede trajnostnosti, ne da bi pri tem ogrozile delovanje enotnega trga.
(2) (3) (4) (5) (6)
https://environment.ec.europa.eu/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_sl COM(2019) 640 final.
COM(2020) 662 final.
COM(2021) 802 final.
COM(2021) 800 final.