28.2.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 75/167
3.6.
ISPU by nemala byť len nástrojom, ktorý verejné orgány budú využívať pri navrhovaní verejných politík, a mali by sa do nej začleniť aj potreby sociálnych partnerov, výskumných subjektov, univerzít, poľnohospodárov a mimovládnych organizácií.
ISPU by mohla pomôcť zlepšiť začlenenie poľnohospodárov do finančného systému (úvery atď.).
ISPU by mala pravidelne poskytovať prehľady poľnohospodárstva na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni a prehľady rôznych druhov poľnohospodárstva.
3.7.
Všetci poľnohospodári v EÚ by mali mať možnosť prispievať do ISPU, ak sú ochotní to robiť, s prihliadnutím na reprezentatívnosť, rozpočtové obmedzenia a ciele ISPU.
Poľnohospodárskym podnikom, ktoré nie sú zaradené do vzorky, by sa mala poskytnúť možnosť dobrovoľne prispievať do ISPU na základe prispôsobených osobitných kritérií a metodík.
Poľnohospodári by nemali byť povinní poskytovať údaje pre ISPU a nemali by sa zaviesť žiadne sankcie.
Zohľadniť treba aj samozásobiteľské a polosamozásobiteľské poľnohospodárske podniky.
Zozbierané údaje by sa mali rozčleniť podľa druhu produktov (organické atď.).
3.8.
Mal by sa zohľadniť moderný a inovačný zber a spracovanie údajov na základe umelej inteligencie, internetu vecí, automatickej validácie, softvéru na optické rozpoznávanie znakov (OCR) alebo infraštruktúr na diaľkový zber, aby bola ISPU efektívnejšia, a to spolu s geopriestorovými údajmi vytvorenými prostredníctvom európskeho vesmírneho programu.
Malo by sa vytvoriť jasné prepojenie medzi ISPU, SPP a európskym cloudom pre otvorenú vedu.
3.9.
ISPU by mala zohľadňovať rôznorodé právne predpisy v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o environmentálne a sociálne aspekty, a mala by byť dostatočne pružná, aby začlenila nové ukazovatele.
Spolupráca medzi styčnými úradmi, úradmi členských štátov a GR Komisie pre poľnohospodárstvo musí byť účinná, aby bola ISPU úspešná.
Environmentálne a sociálne údaje by sa mali považovať za rovnako dôležité ako hospodárske údaje a malým a veľkým podnikom a rôznym regiónom by sa mal pripisovať rovnaký význam.
Otvorenosť a ochota prispievať do ISPU sa v rôznych členských štátoch líši a mala by sa zohľadniť úroveň citlivosti a presná hodnota niektorých prvkov.
3.10.
EHSV navrhuje, aby sa jasne rozlišovalo medzi údajmi, ktoré treba zbierať raz za rok, a tými, ktoré treba zbierať pravidelne.
Výzvou pre ISPU sú rôzne charakteristiky, zdroje, formáty, rozmery a úrovne podrobnosti údajov, keďže tie isté údaje by sa nemali zbierať viackrát.
Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely v štruktúre nákladov na zber údajov, takže je potrebná väčšia flexibilita.
3.11.
Pri zbere údajov by sa mali zohľadňovať rôzne krízy a zvýšená volatilita cien, ktorá sa v agropotravinových reťazcoch stáva stálou premennou.
Vojna na Ukrajine prispieva k tejto volatilite a špekulácie s potravinami vyvíjajú tlak na dodávateľské reťazce.
Finančné zdroje pridelené na ISPU by mala zabezpečiť Komisia a členské štáty.
3.12.
EHSV navrhuje, aby sa vytvoril európsky poradný orgán so zapojením občianskej spoločnosti vybranej na základe transparentných kritérií na monitorovanie zberu údajov a na rozhodovanie o využívaní údajov a strategických zmenách požiadaviek na údaje vzhľadom na spoločenské výzvy a dynamiku dopytu po údajoch.
3.13.
EHSV ďalej navrhuje, aby sa do ISPU začlenili údaje o poľnohospodárskych postupoch, konkrétnejšie o obhospodarovaní pôdy, ochrane rastlín, výžive rastlín, zdraví a dobrých životných podmienkach zvierat.
Ako výsledok ISPU by sa mali zbierať a šíriť najlepšie poľnohospodárske postupy, najmä v environmentálnej a sociálnej oblasti (odborná príprava, vzorové nástroje, osvedčené postupy, výmeny medzi poradcami atď.).
3.14.
K údajom o zmene klímy, kvalite pôdy a sekvestrácii uhlíka, používaní pesticídov, kvalite vody a ovzdušia, energii a biodiverzite by sa malo pristupovať ako k environmentálnym údajom, ktoré majú zbierať poľnohospodári alebo iné nástroje interoperabilné s ISPU.