C 75/4
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
28.2.2023.
12. uzskata, ka ir vajadzīga izlēmīga un skaidri noteikta rīcība, lai Parīzes nolīguma 6. pants darbotos un papildinātu Parīzes noteikumu kopumu, ar ko izveido sistēmu brīvprātīgai starptautiskai sadarbībai, kurā valstis samazina emisijas nolūkā izpildīt savas saistības, izvairoties no dažām nepilnībām saistībā ar dubultu uzskaiti vai emisiju viltus samazināšanas kredītu risku;
Mūsu pašreizējā ekonomikas modeļa pārskatīšana ar mērķi efektīvi ierobežot klimata pārmaiņas un pielāgoties tām un nodrošināt pienācīgu piekļuvi klimata aizsardzības finansējumam 13. uzsver: ja vēlamies paātrināt pāreju uz klimatneitrālu sabiedrību, ir nepieciešams pārskatīt mūsu pašreizējo ekonomikas modeli, lai ar citādu skatu paraudzītos uz to, kā patērējam un ražojam, un uz to, kā novērtējam pietiekamību, un aicina Eiropas Savienību ierosināt jaunu cilvēces un planētas labklājības redzējumu, balstoties uz vides ilgtspējas principiem, tiesībām uz cilvēka cienīgu dzīvi un sociālo vērtību aizsardzību (10);
14. ierosina, ka vajadzīgs jauns pārvaldības satvars, kas dotu impulsu šīm būtiskajām pārmaiņām, un mudina valdības un reģionu iestādes izveidot taisnīgas pārkārtošanās komisijas, lai sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp jaunatnes organizācijas, varētu sniegt ieteikumus un apspriest un izstrādāt valstu un reģionu taisnīgas pārkārtošanās plānus (11); uzskata, ka pašreizējās iniciatīvas ar zaļo pārkārtošanos saistīto sociālo problēmu risināšanai joprojām ir sadrumstalotas (12);
15. uzskata, ka straujā pāreja uz dekarbonizētu tautsaimniecību būs saistīta ar lielām problēmām, kas skars iedzīvotājus, darba ņēmējus, uzņēmumus un reģionus, it īpaši tos, kas visvairāk atkarīgi no oglekļintensīviem sektoriem un nozarēm (13), un ka nacionāli noteiktajos devumos būtu jāiekļauj detalizēta kartēšana un analīze par pārkārtošanās paredzamo ietekmi uz nodarbinātību un prasmēm attiecīgajās valstīs, apakšreģionos un nozarēs, tostarp par ietekmi uz apakšuzņēmējiem un pakārtotajām vērtības ķēdēm, kā arī valstu nodarbinātības plāni un taisnīgas pārkārtošanās stratēģijas (14), kas balstās uz SDO formulēto taisnīgas pārkārtošanās principu; tāpēc atbalsta konferences par Eiropas nākotni (15) priekšlikumu ar pienācīgu pārkārtošanās finansējumu un pētījumu tupināšanu nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos, kas sargā darba ņēmējus un darbvietas;
16. uzsver, ka saistībā ar privātā sektora atbildību par dekarbonizācijas mērķa sasniegšanu būs vajadzīga ātra sistēmu pārveide vēl nepieredzētā mērogā, un norāda, ka privātajam sektoram ir izšķiroša loma šajā procesā;
17. atzīmē ES uzņēmumu un uzņēmēju daudzos un dažādos centienus izstrādāt uzņēmējdarbības risinājumus, lai mazinātu ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas un pielāgotos tām, un uzskata, ka novatoriskiem un atbildīgiem uzņēmējdarbības modeļiem būtu jāierobežo klimata pārmaiņas, uzsvaru liekot uz izmērāmiem ilgtspējas mērķiem, tostarp ūdens, enerģijas vai ķīmisko vielu izmantošanas samazināšanu;
18. pauž bažas par to, ka siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšana Eiropas Savienībā izraisa emisiju pieaugumu ārvalstīs, lai apmierinātu ES patēriņu, tādā veidā radot SEG plašāko ietekmi (16), un uzskata, ka ES siltumnīcefekta gāzu uzskaitē ir jāiekļauj SEG emisijas, kas saistītas ar importētiem produktiem, sociālekonomiskā progresa nošķiršanai no negatīvas vietējās un importētās ietekmes uz klimatu un bioloģisko daudzveidību ir jākļūst par prioritāti un oglekļa ievedkorekcijas mehānisms ir pasākums, kurš var atbalstīt šā mērķa sasniegšanu;
19. norāda, ka biodaudzveidības izzušana un klimata pārmaiņas viena otru pastiprina, kā to uzsvērušas zinātnieku aprindas, aicina īstenot holistisku pieeju rīcībai vides jomā, pievēršoties saiknei starp biodaudzveidības zudumu un klimata pārmaiņām, un ierosina pārskatīt un palielināt aizsargājamo teritoriju lielumu un centienus aizsargāt atlikušos dabas resursus saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam (17);
(10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) (17)
EESK atzinums “Mums vajadzīgā ilgtspējīgā ekonomika” (OV C 106, 31.3.2020., 1. lpp.).
EESK atzinums par tematu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (NAT/2022) (OV C 275, 18.7.2022., 101. lpp.).
EESK atzinums par tematu “Sociālais dialogs zaļās pārkārtošanās procesā” (OV C 486, 21.12.2022, 95. lpp.).
EESK atzinums par tematu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (OV C 275, 18.7.2022., 101. lpp.).
EESK atzinums par tematu ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (OV C 275, 18.7.2022,.
101. lpp.).
Konference par Eiropas nākotni – Eiropas pilsoņu paneļdiskusijā pieņemtie ieteikumi.
2021 Europe Sustainable Development Report – SDSN Europe.
EESK atzinums izstrādes posmā (NAT/841) “Dabas atjaunošanas mērķrādītāji saskaņā ar ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju”.