28.2.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 75/161
1.16.
EESK pauž bažas, jo kopumā valstu noteikumi atļauj piesārņotu atkritumu (līdz noteiktai procentuālai daļai piesārņoti ar vecu darvu, polihlorbifeniliem, pentahlorfenolu, azbestu, vecu minerālvati) izmantošanu zem ceļu seguma; vai arī tie tiek apglabāti īpašos atkritumu poligonos.
Būvgruži un ēku nojaukšanā radušies atkritumi veido vairāk nekā trešdaļu no visiem Eiropas Savienībā radītajiem atkritumiem (2).
Ir dažas jomas, kurās pastāv dažādas pretrunīgas bažas, piemēram, gadījumos, kad augsnes apakškārta zem ceļu būves un citas infrastruktūras netiek izmantota kā liela būvniecības atkritumu krātuve.
1.17.
EESK pauž bažas par to, ka atkalizmantošanas, pārražošanas un reciklēšanas sagatavošanai ir vajadzīga konstruēšana, atvieglojot komponentu un materiālu atdalīšanu reciklēšanas posmā un izvairoties no jauktiem vai komplicētiem materiāliem, un ka tas viss ievērojami pakļaus darba ņēmējus šo vielu iedarbībai.
EU-OSHA atbalsta uzņēmumus, kas ir ierosinājuši inovatīvus risinājumus šādām problēmām, piemēram, bīstamo šķīdinātāju izņemšanu no ceļu būves un remonta nozares reģenerēto materiālu analīzes.
Tāpēc EESK uzskata, ka jaunajā regulā ir jāņem vērā šie būtiskie darba aizsardzības aspekti.
EESK uzskata, ka ar jauno regulējum jānodrošina ne tikai darbvietas un ekonomikas progress, bet arī sociālekonomiskie un vides uzlabojumi, pamatojoties uz korporatīvās sociālās atbildības principu un attiecīgo regulējumu.
1.18.
EESK uzskata, ka priekšlikums ir būtiski jāpārskata, lai tiktu sasniegti tā galvenie mērķi.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Komisijas 2016. gada īstenošanas ziņojumā par Būvizstrādājumu regulu tika konstatēti daži trūkumi tās īstenošanā.
Būvizstrādājumu regulas novērtējumā, REFIT platformas atzinumos un dalībvalstu un ieinteresēto personu atsauksmēs ir skaidri norādītas tiesiskā regulējuma nepilnības, kas kavē būvizstrādājumu vienotā tirgus darbību, un tādēļ netiek sasniegti Būvizstrādājumu regulas mērķi.
2.2.
Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu (3), aprites ekonomikas rīcības plānā un paziņojumā par Eiropas Renovācijas vilni (4) Būvizstrādājumu regulas loma tika izcelta kā daļa no centieniem ceļā uz energoefektīvām un resursefektīvām ēkām un renovāciju, kā arī būvizstrādājumu ilgtspēju un pāreju uz aprites ekonomiku.
Pārskatītās Ēku energoefektivitātes direktīvas priekšlikumā (5) ir uzsvērta ēku un būvizstrādājumu aprites ciklā radušos SEG emisiju nozīme jaunu ēku globālās sasilšanas potenciāla aprēķināšanā no 2030. gada.
2.3.
Saistībā ar Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanu ES meža stratēģijā un paziņojumā par ilgtspējīgu oglekļa aprites ciklu (6) tika paziņots par metodikas un noturīga un pārredzama standarta izstrādi, lai aprēķinātu būvizstrādājumu radītos ieguvumus klimatam un oglekļa uztveršanu un izmantošanu.
2.4.
Gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir aicinājusi veicināt būvizstrādājumu apritīgumu, novērst būvizstrādājumu iekšējā tirgus traucēkļus un sekmēt Eiropas zaļā kursa un aprites ekonomikas rīcības plāna mērķu sasniegšanu.
2.5.
Divi vispārīgie Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanas mērķi ir 1) panākt labi funkcionējošu būvizstrādājumu iekšējo tirgu un 2) sekmēt zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķu, it īpaši modernas, resursefektīvas un konkurētspējīgas ekonomikas izveides, īstenošanu.
2.6.
Būvizstrādājumu regula būtiski ierobežo nozares pārstāvju iespējas saskaņoti un konsekventi paziņot savu produktu sniegumu un diferencēt produktus saistībā ar to klimata, vidisko un ilgtspējas sniegumu.
Tā arī būtiski ierobežo dalībvalstu iespējas noteikt valsts prasības ēkām vai publiskajā iepirkumā iekļaut ilgtspējas mērķu kritērijus, neapdraudot vienotā tirgus darbību.
(2) (3) (4) (5) (6)
https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en COM(2019) 640 final.
COM(2020) 662 final.
COM(2021) 802 final.
COM(2021) 800 final.